РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 28 септември 2010 година
за прекратяване на антидъмпинговата процедура относно вноса на някои видове полиетилен терефталат с произход от Иран, Пакистан и Обединените арабски емирства и за освобождаване на сумите, обезпечени чрез наложените временни мита
(2010/577/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално член 9 от него,
след консултация с консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Временни мерки
(1)
На 3 септември 2009 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2), Комисията обяви започването на антидъмпингова процедура по отношение на вноса на някои видове полиетилен терефталат (наричан по-долу „PET“) с произход от Иран, Пакистан и Обединените арабски емирства (наричани по-долу „разглежданите държави“). На 1 юни 2010 г. с Регламент (ЕС) № 472/2010 (3) (наричан по-долу „временният регламент“) Комисията наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове полиетилен терефталат с произход от Иран и Обединените арабски емирства.
(2)
Процедурата бе започната по жалба, подадена на 20 юли 2009 г. от Комитета за полиетилен терефталат на „Plastics Europe“ (наричан по-долу „жалбоподателят“) от името на производители, представляващи основен дял - в конкретния случай над 50 %, от общото производство на Съюза на някои видове полиетилен терефталат.
(3)
Както е посочено в съображение 11 от временния регламент, разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 юли 2008 г. до 30 юни 2009 г. (наричан по-долу „разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2006 г. до края на РП (наричан по-долу „разглежданият период“).
(4)
По време на паралелната процедура срещу субсидиране с Регламент (ЕС) № 473/2010 (4) Комисията наложи временно изравнително мито върху вноса на някои видове полиетилен терефталат с произход от Иран, Пакистан и Обединените арабски емирства.
2. Последваща процедура
(5)
След разгласяване на основните факти и съображения, въз основа на които бе взето решението за налагане на временни антидъмпингови мерки (наричано по-долу „временното разгласяване“), няколко заинтересовани страни предоставиха в писмен вид своите становища относно временните констатации. Страните, които поискаха да бъдат изслушани, получиха такава възможност.
(6)
Комисията продължи да търси и проверява всяка информация, която считаше за необходима за целите на окончателните си констатации. Устните и писмените коментари, представени от заинтересованите страни след временното разгласяване, бяха разгледани и - където беше уместно, временните констатации бяха съответно променени.
(7)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, на които се основаваше намерението да бъде препоръчано прекратяване на процедурата и освобождаване на сумите, обезпечени чрез наложените временни мита (наричано по-долу „окончателното разгласяване“). На тези страни бе предоставен също срок, в който те имаха възможност да представят коментарите си вследствие на това разгласяване.
(8)
Устните и писмените коментари, представени от заинтересованите страни, бяха разгледани и - където беше уместно, констатациите бяха съответно променени.
3. Страни, засегнати от процедурата
(9)
Някои заинтересовани страни заявиха, че извадката с производители от ЕС не е представителна и е противоречива, поради което анализът на вредата съдържа пропуски. По-конкретно бе посочено, че изготвянето на извадка е било ненужно предвид неголемия брой производители. Освен това бе заявено, че поради „изкуственото“ разделяне на групите от дружества на отделни правни субекти извадката не включва някои от лидерите на пазара (Artenius, M&G Polimeri) и че методологията по подбора на извадката е непоследователна, тъй като извадката е включвала и две групи от дружества. Наред с това бе изтъкнато, че извадката не е представителна, тъй като не включва нито един производител, който продава достатъчни количества полиетилен терефталат на свързан преработвател на РЕТ. Вследствие на това, според твърдения, институциите не са могли да направят оценка на реалния капацитет за доставка на промишлеността на Съюза и не са взели предвид конфликта на интереси на промишлеността на Съюза. Освен това, предвид факта, че едно дружество не е предоставило цялата необходима информация и вследствие на това е било изключено от представителната извадка, представителността на извадката е спаднала до 28 % от производството на ЕС. Същите страни заявиха, че подбраната извадка не е статистически издържана.
(10)
По отношение на аргумента, че не е имало необходимост от извадка предвид неголемия брой на производителите, отново се изтъква, че при изготвянето на извадката се отзоваха 14 производители от Съюза, принадлежащи към осем групи от дружества. Предвид обективно високия брой оказали съдействие производители от ЕС, а именно 14, извадката беше изготвена в съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент на базата на най-големия представителен обем продажби, който може да бъде разследван по приемлив начин в рамките на наличното време. Подбраната извадка включваше пет отделни дружества (с шест производствени обекта).
(11)
По отношение на първото твърдение във връзка с представителността на извадката следва да се посочи, че институциите могат да включват в извадката отделни дружества, които са част от група от дружества, при условие че са представителни и имат отделно финансово счетоводство. В противен случай разследването на всички четиринадесет производители от ЕС, принадлежащи към осемте групи от дружества, би възпрепятствало навременното приключване на разследването. Въпреки това фактът, че две групи от дружества са били включени в извадката, не противоречи на методологията за изготвяне на извадката, приложена в този случай, а именно най-големият представителен обем продажби на клиенти от ЕС.
(12)
По отношение на Indorama - по време на РП тази група е разполагала с два различни производствени завода - един в Нидерландия и един в Обединеното кралство. Включването на посочената група в извадката е в съответствие с използваната методология за изготвяне на извадката, тъй като тези заводи са представлявали едно цяло от правна и финансова гледна точка. По отношение на дружеството Equipolymers, което по време на РП е разполагало с два обекта, произвеждащи PET (един в Италия и един в Германия), то е предоставило консолидирани данни за двата обекта. Предвид това, че беше възможно тези консолидирани данни да бъдат проверени по време на посещение в седалището на дружеството, бе взето решение да се приемат тези консолидирани данни и дружествата за производство на РЕТ Equipolymers да се разглеждат като едно цяло за целите на настоящата процедура. Във връзка с твърдението, че Artenius и M&G Polimeri е трябвало да бъдат включени в извадката в качеството им на лидери на пазара, се посочва, че нито едно от техните отделни дружества не е било сред дружествата с най-висок обем на продажбите на клиенти от ЕС.
(13)
По отношение на твърдението, че извадката не е била представителна, тъй като не е включвала производител, който произвежда основно за вътрешно потребление, следва да се отбележи, че капацитетът за доставка може да се разглежда в рамките на анализа на интереса на Съюза, ако бъде направено подобно искане, и за тази цел потреблението, свързано със собствена употреба, може да бъде приспаднато от обема на производство. Следователно за разглеждането на някои фактори за причиняване на вреда не е необходимо в извадката да присъства такъв производител. Освен това при анализа на интереса на Съюза може да бъде оценен и всеки двойствен интерес, породен от едновременния статут на дружество като производител и като преработвател от ЕС. Статутът на дружество като производител и като преработвател от ЕС не е свързан с резултатите от работата на промишлеността на Съюза, където като база за сравнение се използват продажбите на несвързани клиенти в ЕС. С оглед на посоченото по-горе изложеното в твърдението се отхвърля.
(14)
По отношение на твърдението за цялостната представителност на извадката отново се изтъква, че свеждането на извадката до четири дружества е намалило представителността от 65 % на 47 % от продажбите, извършени от всички оказали съдействие производители. Същите тези четири дружества са представлявали 52 % от производството на Съюза. Това се смята за представителна извадка от производители от ЕС от гледна точка на продажбите на независими клиенти в ЕС.
(15)
По отношение на твърдението, че подбраната извадка не е статистически издържана, се отбелязва, че в член 17, параграф 1 от основния регламент ясно се посочва, че дадена извадка може да се базира на най-големия представителен обем продажби, който може да бъде разследван по приемлив начин в рамките на наличното време, като алтернатива на „статистически издържана“ извадка.
(16)
Поради липсата на други коментари по отношение на констатациите изложеното в съображения 3-10 от временния регламент се потвърждава.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(17)
Припомня се, че в съображение 12 от временния регламент разглежданият продукт бе определен като полиетилен терефталат с вискозитетен индекс 78 ml/g или повече съгласно стандарт ISO 1628-5, с произход от разглежданите държави и попадащ под код по КН 3907 60 20.
(18)
Освен това в съображение 14 от временния регламент се посочва, че разследването показа, че произведеният от промишлеността на Съюза и продаден в Съюза PET и PET, произведен и продаден на вътрешния пазар в разглежданите държави и изнесен за Съюза, са сходни продукти.
(19)
Тъй като продуктът, обект на разследването, бе счетен за хомогенен продукт, той не бе разделен допълнително на различни подвидове продукти за изчисляване на дъмпинговия марж и маржа на вредата.
(20)
Един производител износител заяви, че PET следва да бъде разделен на различни подвидове продукти в съответствие с различните им вискозитетни индекси, тъй като вискозитетният индекс е основен показател при определянето на различните приложения на произведените видове на PET. Счетено бе, че твърдението следва да бъде прието и методологията за изчисляване на дъмпинговия марж и маржа на вредата бе съответно адаптирана.
В. ДЪМПИНГ
(21)
Както е обяснено в съображение 20, методологията за изчисляване на дъмпинговия марж и маржа на вредата бе адаптирана и дъмпинговият марж за всяка разглеждана държава сега се изчислява отделно за всеки продукт.
1. Иран
1.1. Нормална стойност
(22)
Поради липса на коментари, освен вече споменатите в съображения 20 и 21 по-горе, методологията, разяснена в съображения 16-18 от временния регламент, се потвърждава.
1.2. Експортна цена
(23)
Поради липса на коментари, освен вече споменатите в съображения 20 и 21 по-горе, методологията, разяснена в съображение 19 от временния регламент, се потвърждава.
1.3. Сравнение
(24)
В съображение 23 от временния регламент се посочва, че иранският износител не е бил в състояние да определи количествено предполагаемото въздействие на санкциите спрямо Иран по начин, който да може да бъде подкрепен с доказателства. В коментарите си по временния регламент дружеството твърди, че задължение на разследващия орган, а не на износителя, е да гарантира, че сравнението е справедливо. Съгласно член 2, параграф 10, буква к) от основния регламент обаче корекция може също така да бъде направена за разлики в други фактори, ако бъде доказано, че те влияят на сравнимостта на цените, и по-специално, че потребителите редовно плащат различни цени на вътрешния пазар поради разликата в тези фактори. Тъй като задължение на износителя производител е да докаже съществуването на други фактори, твърдението се отхвърля и методологията, разяснена в съображения 20-23 от временния регламент, се потвърждава.
1.4. Дъмпингов марж
(25)
Поради липса на коментари, освен вече споменатите в съображения 20 и 21 по-горе, методологията, разяснена в съображения 24-25 от временния регламент, се потвърждава.
(26)
Окончателният дъмпингов марж за Иран, изразен като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, е 26,8 %.
2. Пакистан
2.1. Нормална стойност
(27)
Поради липса на коментари, освен вече споменатите в съображения 20 и 21 по-горе, методологията, разяснена в съображения 27-29 от временния регламент, се потвърждава.
2.2. Експортна цена
(28)
Поради липса на коментари, освен вече споменатите в съображения 20 и 21 по-горе, методологията, разяснена в съображение 30 от временния регламент, се потвърждава.
2.3. Сравнение
(29)
Поради липса на коментари, освен вече споменатите в съображения 20 и 21 по-горе, методологията, разяснена в съображения 31-32 от временния регламент, се потвърждава.
2.4. Дъмпингов марж
(30)
Поради липса на коментари, освен вече споменатите в съображения 20 и 21 по-горе, методологията, разяснена в съображение 33 от временния регламент, се потвърждава.
(31)
Окончателният дъмпингов марж за единствения пакистански производител износител Novatex Limited, изразен като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, е 0,6 %, т.е. под равнището de minimis по смисъла на член 9, параграф 3 от основния регламент.
(32)
Тъй като няма други производители на разглеждания продукт в Пакистан, не следва да се налагат окончателни мерки.
3. Обединени арабски емирства
3.1. Нормална стойност
(33)
След промяна на методологията, разяснена в съображения 20 и 21, резултатите от проверката при обичайни търговски условия, както е описано в съображения 37 и 38 от временния регламент, се промениха по отношение на някои разновидности на продукта. Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид или когато среднопретеглената цена на този вид е била по-ниска от производствените разходи, нормалната стойност се базира на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност само на рентабилните продажби на този вид.
(34)
Когато не е имало рентабилни продажби на дадена разновидност на продукта, се счита, че този вид продукт е продаван в недостатъчни количества на цена на вътрешния пазар, за да може да се вземе като подходяща основа за установяване на нормалната стойност.
(35)
Когато не беше възможно цените на местния пазар за дадена разновидност на продукта, продаван от производителите износители, да се използват за установяване на нормална стойност, нормалната стойност бе конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(36)
При конструирането на нормалната стойност съгласно член 2, параграф 3 от основния регламент, размерът на разходите за реализация, общите и административните разходи и размерът на печалбата съгласно член 2, параграф 6 от основния регламент бяха определени въз основата на действителните данни за производството и продажбите на сходен продукт при обичайни търговски условия от разследвания производител износител.
3.2. Експортна цена
(37)
Поради липса на коментари, освен вече споменатите в съображения 20 и 21 по-горе, методологията, разяснена в съображение 39 от временния регламент, се потвърждава.
3.3. Сравнение
(38)
Поради липса на коментари, освен вече споменатите в съображения 20 и 21 по-горе, методологията, разяснена в съображения 40-41 от временния регламент, се потвърждава.
3.4. Дъмпингов марж
(39)
Поради липса на коментари, освен вече споменатите в съображения 20 и 21 по-горе, методологията, разяснена в съображение 42 от временния регламент, се потвърждава.
(40)
Окончателният дъмпингов марж за единствения производител износител от ОАЕ - JBF RAK LLC, изразен като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, е 0,6 %, т.е. под равнището de minimis по смисъла на член 9, параграф 3 от основния регламент.
(41)
Тъй като няма други производители на разглеждания продукт в ОАЕ, не следва да се налагат окончателни мерки.
Г. ВРЕДА
1. Производство на Съюза, промишленост на Съюза и потребление на Съюза
(42)
Не бяха получени коментари по отношение на производството на Съюза, промишлеността на Съюза и потреблението на Съюза. Вследствие на това изложеното в съображения 45-50 от временния регламент се потвърждава.
2. Внос от разглежданите държави
2.1. Кумулативна оценка на въздействието на разглеждания внос
(43)
Отново се изтъква, че в съображение 52 от временния регламент бе счетено, че тъй като констатираният по отношение на Пакистан дъмпингов марж е на равнище de minimis, въздействието на този внос не може да бъде оценявано заедно с вноса от Иран и ОАЕ, за който временно е установено, че е дъмпингов.
(44)
Предвид това, че по-нататъшното разследване показа, че дъмпинговият марж за ОАЕ също е на равнище de minimis, се счита, че въздействието на този внос не може да бъде оценявано заедно с дъмпинговия внос от Иран. Следователно не се извършва кумулативна оценка на вноса.
2.2. Обем на разглеждания внос
(45)
Обемът на дъмпинговия внос в ЕС на разглеждания продукт започна от сравнително ниски равнища през 2006 г., но постепенно нарасна до РП, достигайки 55 500 тона през РП. По-конкретно, вносът от Иран нарасна повече от два пъти между 2006 г. и 2007 г., преди да нарасне с над 100 процентни пункта през 2008 г. в сравнение с 2007 г. и с още почти 130 процентни пункта между 2008 г. и РП.
Таблица 1
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Обем на дъмпинговия внос от Иран (в тонове)
11 752
26 624
40 101
55 500
Индекс (2006 = 100)
100
227
341
472
Пазарен дял на дъмпинговия внос от Иран
0,4 %
0,9 %
1,4 %
1,9 %
Източник: Евростат
2.3. Пазарен дял на разглеждания внос
(46)
Пазарният дял на дъмпинговия внос от Иран се установи на 0,4 % през 2006 г. и отбеляза устойчива тенденция на увеличение - с 1,5 процентни пункта, през разглеждания период. По-конкретно той нарасна с 0,5 процентни пункта между 2006 г. и 2007 г., с още 0,5 - между 2007 г. и 2008 г., и с 0,5 процентни пункта - между 2008 г. и РП. През РП пазарният дял на дъмпинговия внос от Иран е бил 1,9 %.
2.4. Цени
i) Динамика на цените
(47)
През разглеждания период средната цена на вноса е намаляла с 11 %, като най-резкият спад е бил в периода от 2008 г. до РП. По-конкретно, средната цена е останала непроменена през 2007 г. и е намаляла с 2 процентни пункта през 2008 г., като впоследствие е спаднала с още 9 процентни пункта през РП.
Таблица 2
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Цена на вноса от Иран (евро/тон)
1 033
1 034
1 008
920
Индекс
100
100
98
89
Източник: Евростат
ii) Подбиване на цените
(48)
След временното разгласяване иранският износител заяви, че неговият марж на вредата е бил завишен, тъй като установената среднопретеглена продажна цена за единица продукт е била занижена, като неправилно е изчислен размерът на равнището на търговска корекция; не бе предложено обаче алтернативно количествено определение на равнището на търговска корекция. На практика основата на равнището на търговия, използвана при временното изчисление, бе фиксирана сума за тон, която представлява комисионата, прилагана от оказалия съдействие вносител, и възлиза на около 1 % от средната цена CIF. Няма друга информация за подобна корекция, затова твърдението се отхвърля. Същата страна по процедурата заяви освен това, че 2-процентната ставка за разходите след вноса изглежда е занижена. В тази връзка отново се изтъква, че нито един вносител не е оказал съдействие при разследването и е било невъзможно да се проверят действителните разходи след вноса. Поради това, при липсата на друга информация, бе приложена ставката, използвана в предходната процедура.
(49)
Предвид изложеното по-горе окончателно се потвърждава, че продаваните в Съюза дъмпингови продукти с произход от Иран са подбивали цените на промишлеността на Съюза с 3,2 %.
3. Положение на промишлеността на Съюза
(50)
Някои заинтересовани страни по процедурата заявиха, че няма вреда, тъй като поради грешно подбраната извадка не би могло да се екстраполират резултати за цялата промишленост на Съюза. Например бе заявено, че тъй като едно дружество (което не е включено в извадката) е посочило, че е използвало над 100 % от капацитета си, това е ясен знак за липса на вреда. Посочва се, че представената информация е част от сведенията, предоставени от това дружество на борсовите институции, и не е проверена. Освен това тази информация не съвпада с информацията по досието. Във всеки случай използването на капацитета само на един производител от ЕС не може да промени констатациите за вредата по отношение на почти всички останали показатели за вреда за включените в извадката производители от ЕС и другите производители от ЕС.
(51)
Поради липсата на други твърдения или коментари изложеното в съображения 63-82 от временния регламент се потвърждава.
4. Заключение относно вредата
(52)
Поради липса на каквито и да било конкретни коментари заключението относно вредата, изложено в съображения 83-85 от временния регламент, се потвърждава.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въздействие на дъмпинговия внос
(53)
Нарастването на обема на дъмпинговия внос от Иран почти пет пъти между 2006 г. и РП и на съответния му пазарен дял от пазара на Съюза, т.е. с 1,5 процентни пункта, а така също и установеното подбиване на цените (3,2 % по време на РП) като цяло съвпадат с влошаването на икономическото положение на промишлеността на Съюза. Следователно може да се направи заключението, че дъмпинговият внос от Иран е имал въздействие върху установената вреда за промишлеността на Съюза.
(54)
Важно е да се подчертае, че при паралелната процедура срещу субсидиране бе установено, че кумулативният субсидиран внос от Пакистан, ОАЕ и Иран причинява съществена вреда на промишлеността на Съюза.
(55)
От друга страна, предвид значителния обем и ниските цени на вноса от Корея и Пакистан, също така се потвърждава, както е заявено в съображения 94 и 96 от временния регламент, че този внос допринася до известна степен за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(56)
Освен това според тази процедура значителният внос от ОАЕ (около 150 000 t) също е подбивал цените на промишлеността на Съюза.
(57)
Едновременно с това пазарният дял на иранският внос е бил под 1 % през 2006 г. и 2007 г., а през РП е бил само близо до 2 %, което съответства на 55 000 t.
(58)
Трябва също така да се отбележи, че подбиването, установено за иранския производител, е било по-ниско отколкото при недъмпинговия внос от ОАЕ.
2. Заключение относно причинно-следствената връзка
(59)
В заключение може да се каже, че макар горният анализ да показва, че дъмпинговият внос с произход от Иран е имал неблагоприятно въздействие върху положението на промишлеността на Съюза, то това въздействие, взето само по себе си, не е било в степен, в която да се счете за съществено, както се изисква в член 3, параграф 6 от основния регламент.
Е. ПРЕКРАТЯВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ
(60)
Разследването доказа, че разглежданият продукт, внасян от Пакистан и от ОАЕ, не е продаван на дъмпингова цена. Следователно процедурата по отношение на Пакистан и на ОАЕ се прекратява, без да се налагат мерки.
(61)
Разследването доказа, че вносът от Иран на разглеждания продукт е бил на дъмпингови цени и донякъде е допринесъл за вредата, понесена от Съюза.
(62)
Както е посочено в съображение 59, бе установено, че неблагоприятното въздействие на вноса от Иран върху положението на промишлеността на Съюза не е било в степен, която би позволила да бъде определено като съществено.
(63)
Предвид горното, като се отчита липсата на значителна вреда, причинена от дъмпинговия внос с произход от Иран, се прави заключението, че процедурата следва да бъде прекратена, без да се налагат мерки и спрямо Иран.
(64)
Сумите, обезпечени чрез временното антидъмпингово мито, наложено съгласно Регламент (ЕС) № 472/2010, следва да бъдат освободени,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Антидъмпинговата процедура по отношение на вноса на полиетилен терефталат с вискозитетен индекс 78 ml/g или повече съгласно стандарт ISO 1628-5, понастоящем попадащ под код по КН 3907 60 20 и с произход от Иран, Пакистан и Обединените арабски емирства, се прекратява.
Член 2
Регламент (ЕС) № 472/2010 се отменя. Сумите, обезпечени чрез временното изравнително мито, наложено съгласно Регламент (ЕС) № 472/2010 върху вноса на полиетилен терефталат с вискозитетен индекс 78 ml/g или повече съгласно стандарт ISO 1628-5, понастоящем попадащ под код по КН 3907 60 20 и с произход от Иран и Обединените арабски, се освобождават.
Член 3
Настоящото решение влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Брюксел на 28 септември 2010 година.
SKLEP KOMISIJE
z dne 28. septembra 2010
o zaključku protidampinškega postopka v zvezi z uvozom nekaterih vrst polietilen tereftalata s poreklom iz Indije, Pakistana in Združenih arabskih emiratov ter sprostitvijo zneskov, zavarovanih z uvedbo začasnih dajatev
(2010/577/EU)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 9 Uredbe,
po posvetovanju s svetovalnim odborom,
ob upoštevanju naslednjega:
A. POSTOPEK
1. Začasni ukrepi
(1)
Komisija je 3. septembra 2009 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (2), napovedala začetek protidampinškega postopka glede uvoza nekaterih vrst polietilen tereftalata („PET“) s poreklom iz Irana, Pakistana in Združenih arabskih emiratov („zadevne države“) v Unijo. Komisija je 1. junija 2010 z Uredbo (EU) št. 472/2010 (3) („začasna uredba“) uvedla začasno protidampinško dajatev na uvoz nekaterih vrst polietilen tereftalata s poreklom iz Irana in Združenih arabskih emiratov.
(2)
Postopek se je začel po pritožbi, ki jo je 20. julija 2009 vložil odbor za polietilen tereftalat Plastics Europe („pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo večji delež celotne proizvodnje nekaterih vrst polietilen tereftalata v Uniji, v tem primeru več kot 50 %.
(3)
Kot navaja uvodna izjava 11 začasne uredbe, je preiskava dampinga in škode zajemala obdobje od 1. julija 2008 do 30. junija 2009 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Proučitev trendov, pomembnih za oceno škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2006 do konca OP („obravnavano obdobje“).
(4)
V vzporednem protisubvencijskem postopku je Komisija z Uredbo (EU) št. 473/2010 (4) uvedla začasno izravnalno dajatev na uvoz nekaterih vrst polietilen tereftalata s poreklom iz Irana in Združenih arabskih emiratov.
2. Nadaljnji postopek
(5)
Po razkritju bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bil sprejet sklep o uvedbi začasnih protidampinških ukrepov („začasno razkritje“), je več zainteresiranih strani pisno predstavilo svoja stališča do začasnih ugotovitev. Stranem, ki so za to zaprosile, je bila dana možnost zaslišanja.
(6)
Komisija je nadaljevala z zbiranjem in preverjanjem vseh informacij, ki so bile po njenem mnenju potrebne za dokončne ugotovitve. Po začasnem razkritju so bile proučene ustne in pisne pripombe zainteresiranih strani in po potrebi so bile začasne ugotovitve ustrezno spremenjene.
(7)
Vse strani so bile seznanjene z bistvenimi dejstvi in premisleki, na podlagi katerih se je nameravalo priporočiti zaključek postopka in sprostitev zneskov, zavarovanih z uvedbo začasnih dajatev („dokončno razkritje“). Določeno je bilo tudi obdobje, v katerem so strani lahko predložile svoja stališča v zvezi s tem razkritjem.
(8)
Proučene so bile ustne in pisne pripombe zainteresiranih strani in po potrebi so bile začasne ugotovitve ustrezno spremenjene.
3. Strani v postopku
(9)
Nekatere zainteresirane strani so trdile, da vzorec proizvajalcev EU ni bil reprezentativen in dosleden ter da je bila analiza škode zato pomanjkljiva. Zlasti so trdile, da vzorčenje ni bilo potrebno, ker proizvajalcev ni bilo veliko. Trdile so tudi, da zaradi „umetne“ delitve skupin družb na posamezne pravne subjekte vzorec ne bi vseboval nekaterih na trgu vodilnih družb (Artenius, M&G Polimeri) in da je metodologija izbora vzorca nedosledna, ker je tudi vzorec vseboval dve skupini družb. Trdile so tudi, da vzorec ni bil reprezentativen, ker ni vseboval nobenega proizvajalca z zadostno količino prodaje povezanemu predelovalcu PET. Zato naj institucije ne bi mogle oceniti realne dobavne zmožnosti industrije Unije in naj ne bi upoštevale navzkrižja interesov industrije Unije. Poleg tega ena družba ni predložila vseh potrebnih informacij in je bila iz vzorca izključena, zato naj bi reprezentativnost padla na 28 % proizvodnje Unije. Iste strani so trdile, da izbrani vzorec ni bil statistično veljaven.
(10)
Glede trditve, da vzorčenje ni bilo potrebno, ker proizvajalcev ni bilo veliko, se ponovno poudarja, da se je za izvedbo vzorčenja javilo 14 proizvajalcev Unije iz osmih skupin družb. Glede na objektivno visoko število proizvajalcev Unije, ki so sodelovali, tj. 14, se je uporabilo vzorčenje v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe na podlagi največjega reprezentativnega obsega prodaje, ki ga je bilo mogoče dovolj dobro preiskati v razpoložljivem času. Vzorec je sestavljalo pet posameznih družb (s šestimi lokacijami proizvodnje).
(11)
Glede prve trditve o reprezentativnosti vzorca je treba opozoriti, da institucije v vzorec lahko vključijo posamezne družbe, ki so del skupine družb, če so te reprezentativne in imajo ločene finančne račune. Drugače zaradi preiskovanja vseh štirinajstih proizvajalcev EU iz osmih skupin družb ne bi bilo mogoče pravočasno zaključiti preiskave. Vendar dejstvo, da sta bili v vzorec vključeni dve skupini družb, ni nedosledno z metodologijo vzorčenja, uporabljeno v tem primeru, tj. z največjim reprezentativnim obsegom prodaje strankam EU.
(12)
Glede družbe Indorama se ugotavlja, da je ta skupina v OP imela dva različna obrata za proizvodnjo - enega na Nizozemskem in enega v UK. Vključitev te skupine v vzorec je v skladu z uporabljeno metodologijo, ker sta navedena obrata s pravnega in finančnega vidika sestavljala en subjekt. Glede družbe Equipolymers, ki je v OP imela dve ločeni osebi za proizvodnjo PET (eno v Italiji in eno v Nemčiji), se ugotavlja, da je družba oddala poročilo s konsolidiranimi podatki za obe lokaciji. Ker je bilo te konsolidirane podatke mogoče preveriti med enim od obiskov sedeža družbe, se je sklenilo, da se to konsolidirano poročilo sprejme in da se družbi Equipolymers, ki proizvajata PET, v tem postopku obravnavata kot en subjekt. Glede zahteve, da je bilo v vzorec treba vključiti Artenius in M&G Polimeri kot na trgu vodilni družbi, se opozarja, da nobena od njunih posameznih oseb ni spadala med družbe z največjim obsegom prodaje strankam EU.
(13)
Glede trditve, da vzorec ni bil reprezentativen, ker ni vključeval enega proizvajalca, ki večinoma proizvaja za notranjo porabo, je treba opozoriti, da se v primeru take trditve dobavna zmožnost lahko prouči pri analizi interesa Unije in da se v ta namen lahko lastna poraba odšteje od obsega proizvodnje. Zato v vzorcu za proučitev nekaterih škodnih dejavnikov ni treba imeti takšnega proizvajalca. Drugič, kakršen koli dvojni interes, ki izhaja iz položaja družbe kot proizvajalca in predelovalca EU obenem, se lahko oceni tudi v analizi interesa Unije. Položaj družbe kot proizvajalca in predelovalca EU ni povezan z uspešnostjo industrije EU, pri kateri je merilo prodaja nepovezanim strankam EU. Zato se trditev zavrne.
(14)
Glede trditve o splošni reprezentativnosti vzorca se ponovno poudari, da je zmanjšanje vzorca na štiri družbe zmanjšalo reprezentativnost s 65 % na 47 % prodaje vseh sodelujočih proizvajalcev. Iste štiri družbe so predstavljale 52 % proizvodnje Unije. To se šteje za reprezentativen vzorec proizvajalcev EU glede prodaje neodvisnim strankam EU.
(15)
Glede trditve, da izbrani vzorec ni bil statistično veljaven, se opozarja, da člen 17(1) osnovne uredbe kot nadomestno možnost za „statistično veljaven“ vzorec jasno dopušča, da vzorec temelji na največjem reprezentativnem obsegu prodaje, ki ga je mogoče dovolj dobro preiskati v razpoložljivem času.
(16)
Ker k zadevnim ugotovitvam ni drugih pripomb, se potrdijo uvodne izjave 3 do 10 začasne uredbe.
B. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
(17)
Treba je opomniti, da uvodna izjava 12 začasne uredbe zadevni izdelek določa kot polietilen tereftalat z viskoznostjo 78 ml/g ali več v skladu s standardom ISO 1628-5 s poreklom iz Irana, Pakistana in Združenih arabskih emiratov, trenutno uvrščen v oznako KN 3907 60 20.
(18)
Poleg tega uvodna izjava 14 začasne uredbe nadalje določa, da je preiskava pokazala, da sta PET, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije, ter PET, ki se proizvaja in prodaja na domačih trgih zadevnih držav ter izvaža v Unijo, podobna izdelka.
(19)
Ker se je obravnavani izdelek štel za homogen izdelek, ni bil dodatno razdeljen na različne vrste izdelkov za izračun stopnje dampinga in stopnje škode.
(20)
En proizvajalec izvoznik je trdil, da je PET treba razdeliti na različne vrste izdelkov glede na različne viskoznosti, ker je viskoznost bistvena za določitev različnih uporab proizvedenih vrst PET. Štelo se je, da je treba trditev sprejeti, in metodologija za izračun stopnje dampinga in stopnje škode je bila ustrezno prilagojena.
C. DAMPING
(21)
Kot pojasnjuje uvodna izjava 20, je bila metodologija za izračun stopnje dampinga prilagojena in stopnja dampinga za vsako zadevno državo je zdaj izračunana za vsako vrsto izdelka posebej.
1. Iran
1.1 Normalna vrednost
(22)
Ker ni bilo nobenih drugih pripomb razen tistih, ki so že navedene v uvodnih izjavah 20 in 21, se potrdi metodologija, pojasnjena v uvodnih izjavah 16 do 18 začasne uredbe.
1.2 Izvozna cena
(23)
Ker ni bilo nobenih drugih pripomb razen tistih, ki so že navedene v uvodnih izjavah 20 in 21, se potrdi metodologija, pojasnjena v uvodni izjavi 19 začasne uredbe.
1.3 Primerjava
(24)
Uvodna izjava 23 začasne uredbe določa, da iranski izvoznik domnevnega vpliva sankcij proti Iranu ni mogel količinsko opredeliti tako, da bi ga lahko podprl z dokazi. V pripombah k začasni uredbi je družba trdila, da bi moral pošteno primerjavo zagotoviti preiskovalni organ in ne izvoznik. Vendar je v skladu s členom 2(10)(k) osnovne uredbe možna prilagoditev za razlike v drugih dejavnikih, če se pokaže, da ti vplivajo na primerljivost cen in zlasti da stranke dosledno plačujejo različne cene na domačem trgu zaradi razlik v takšnih dejavnikih. Ker mora obstoj kakšnega koli drugega dejavnika pokazati proizvajalec izvoznik, se trditev zavrne in potrdi metodologija, pojasnjena v uvodnih izjavah 20 do 23 začasne uredbe.
1.4 Stopnja dampinga
(25)
Ker ni bilo nobenih drugih pripomb razen tistih, ki so že navedene v uvodnih izjavah 20 in 21, se potrdi metodologija, pojasnjena v uvodnih izjavah 24 do 25 začasne uredbe.
(26)
Dokončna stopnja dampinga za Iran, izražena kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, je 26,8 %.
2. Pakistan
2.1 Normalna vrednost
(27)
Ker ni bilo nobenih drugih pripomb razen tistih, ki so že navedene v uvodnih izjavah 20 in 21, se potrdi metodologija, pojasnjena v uvodnih izjavah 27 do 29 začasne uredbe.
2.2 Izvozna cena
(28)
Ker ni bilo nobenih drugih pripomb razen tistih, ki so že navedene v uvodnih izjavah 20 in 21, se potrdi metodologija, pojasnjena v uvodni izjavi 30 začasne uredbe.
2.3 Primerjava
(29)
Ker ni bilo nobenih drugih pripomb razen tistih, ki so že navedene v uvodnih izjavah 20 in 21, se potrdi metodologija, pojasnjena v uvodnih izjavah 31 do 32 začasne uredbe.
2.4 Stopnja dampinga
(30)
Ker ni bilo nobenih drugih pripomb razen tistih, ki so že navedene v uvodnih izjavah 20 in 21, se potrdi metodologija, pojasnjena v uvodni izjavi 33 začasne uredbe.
(31)
Dokončna stopnja dampinga za edinega pakistanskega proizvajalca izvoznika, tj. Novatex Limited, izražena kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, je 0,6 %, tj. pod stopnjo de minimis v smislu člena 9(3) osnovne uredbe.
(32)
Ker v Pakistanu ni drugih proizvajalcev zadevnega izdelka, se dokončni ukrepi ne uvedejo.
3. Združeni arabski emirati
3.1 Normalna vrednost
(33)
Po spremembi metodologije, pojasnjeni v uvodnih izjavah 20 in 21, so se rezultati preizkusa običajnega poteka trgovanja, opisanega v uvodnih izjavah 37 in 38 začasne uredbe, za nekatere vrste izdelkov spremenili. Kadar je obseg dobičkonosne prodaje vrste izdelka predstavljal 80 % ali manj celotnega obsega prodaje izdelka navedene vrste ali kadar je bilo tehtano povprečje cene navedene vrste izdelka pod stroškom proizvodnje, je normalna vrednost zato temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje dobičkonosne prodaje le navedene vrste izdelka.
(34)
Kadar dobičkonosne prodaje kake vrste izdelka ni bilo, se je štelo, da ni bila prodana zadostna količina te vrste izdelka, da bi bila domača cena primerna osnova za določitev normalne vrednosti.
(35)
Kadar se domača cena kake vrste izdelka v prodaji proizvajalca izvoznika ni mogla uporabiti za določitev normalne vrednosti, se je normalna vrednost računsko določila v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe.
(36)
Pri računskem določanju normalne vrednosti v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe, zneski za prodajne, splošne in upravne stroške ter za dobičke na podlagi člena 2(6) osnovne uredbe temeljijo na dejanskih podatkih o proizvodnji in prodaji pri običajnem poteku trgovanja s podobnim izdelkom s strani obravnavanega proizvajalca izvoznika.
3.2 Izvozna cena
(37)
Ker ni bilo nobenih drugih pripomb razen tistih, ki so že navedene v uvodnih izjavah 20 in 21, se potrdi metodologija, pojasnjena v uvodni izjavi 39 začasne uredbe.
3.3 Primerjava
(38)
Ker ni bilo nobenih drugih pripomb razen tistih, ki so že navedene v uvodnih izjavah 20 in 21, se potrdi metodologija, pojasnjena v uvodnih izjavah 40 do 41 začasne uredbe.
3.4 Stopnja dampinga
(39)
Ker ni bilo nobenih drugih pripomb razen tistih, ki so že navedene v uvodnih izjavah 20 in 21, se potrdi metodologija, pojasnjena v uvodni izjavi 42 začasne uredbe.
(40)
Začasna stopnja dampinga za edinega proizvajalca izvoznika ZAE, tj. LBF RAK LLC, izražena kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, je 0,6 %, tj. pod stopnjo de minimis v smislu člena 9(3) osnovne uredbe.
(41)
Ker v ZAE ni drugih proizvajalcev zadevnega izdelka, se dokončni ukrepi ne uvedejo.
D. ŠKODA
1. Proizvodnja Unije, industrija Unije in potrošnja Unije
(42)
K proizvodnji Unije, industriji Unije in potrošnji Unije ni bilo prejetih pripomb. Zato se potrdijo uvodne izjave 45 do 50 začasne uredbe.
2. Uvoz iz zadevnih držav
2.1 Kumulativna ocena učinkov zadevnega uvoza
(43)
Ponovno se poudarja, da se je v uvodni izjavi 52 začasne uredbe zaradi ugotovitve, da je bila stopnja dampinga za Pakistan enaka stopnji de minimis, štelo, da učinka navedenega uvoza ni mogoče oceniti skupaj z dampinškim uvozom iz Irana in ZAE.
(44)
Ker je nadaljnja preiskava pokazala, da je bila stopnja dampinga za ZAE prav tako enaka stopnji de minimis, se šteje, da učinka navedenega uvoza ni mogoče oceniti skupaj z dampinškim uvozom iz Irana. Zato kumulativne ocene uvoza ni.
2.2 Obseg zadevnega uvoza
(45)
Obseg dampinškega uvoza zadevnega izdelka v EU se je začel 2006 na razmeroma nizki stopnji, vendar je do OP postopoma naraščal in v OP dosegel 55 500 ton. Natančneje, uvoz iz Irana se je med letoma 2006 in 2007 več kot podvojil, nato se je leta 2008 v primerjavi z letom 2007 dodatno povečal za več kot 100 odstotnih točk, med letom 2008 in OP pa se je povečal za skoraj 130 odstotnih točk.
Preglednica 1
2006
2007
2008
OP
Obseg dampinškega uvoza iz Irana (v tonah)
11 752
26 624
40 101
55 500
Indeks (2006 = 100)
100
227
341
472
Tržni delež dampinškega uvoza iz Irana
0,4 %
0,9 %
1,4 %
1,9 %
Vir: Eurostat.
2.3 Tržni delež zadevnega uvoza
(46)
Tržni delež dampinškega uvoza iz Irana je leta 2006 znašal 0,4 % in se je v obravnavanem obdobju enakomerno povečal za 1,5 odstotne točke. Natančneje, med letoma 2006 in 2007 se je povečal za 0,5 odstotne točke, med letoma 2007 in 2008 za dodatne 0,5 odstotne točke, med 2008 in OP pa za 0,5 odstotne točke. Tržni delež dampinškega uvoza iz Irana je v OP znašal 1,9 %.
2.4 Cene
(i) Gibanje cen
(47)
Povprečna uvozna cena se je v obravnavanem obdobju znižala za 11 %, pri čemer se je najbolj znižala med letom 2008 in OP. Natančneje, povprečna cena je leta 2007 ostala stabilna in se leta 2008 znižala za 2 odstotni točki, nato pa se je v OP znižala za dodatnih 9 odstotnih točk.
Preglednica 2
2006
2007
2008
OP
Cena uvoza iz Irana (EUR/tona)
1 033
1 034
1 008
920
Indeks
100
100
98
89
Vir: Eurostat.
(ii) Nelojalno nižanje prodajnih cen
(48)
Po začasnem razkritju je iranski izvoznik predložil navedbe, da je bila njegova stopnja škode ocenjena previsoko, ker je bilo ugotovljeno tehtano povprečje prodajne cene na enoto ocenjeno prenizko, pri čemer je bil napačno izračunan znesek za prilagoditev stopnje trgovanja. Vendar ni bil predlagan noben drug način ovrednotenja prilagoditve stopnje trgovanja. Osnova za stopnjo trgovanja, uporabljeno pri začasnem izračunu, je bil pavšalni znesek na tono, ki je provizija sodelujočega uvoznega agenta in znaša približno 1 % povprečne cene CIF. Za tako prilagoditev ni na voljo nobenih drugih informacij, zato se trditev zavrne. Ista stran je tudi trdila, da se ji zdi stopnja 2 % za stroške po uvozu ocenjena prenizko. Glede tega se ponovno poudari, da pri preiskavi ni sodeloval noben uvoznik in da dejanskega stroška po uvozu ni bilo mogoče preveriti. Ker ni na voljo nobenih drugih informacij, se je uporabila stopnja iz prejšnjih postopkov.
(49)
Glede na navedeno se dokončno potrdi, da so v Uniji prodajani dampinški izdelki s poreklom iz Irana nelojalno znižali prodajne cene industrije Unije za 3,2 %.
3. Položaj industrije Unije
(50)
Nekatere zainteresirane strani so trdile, da škode ni, ker glede na domnevni napačni vzorec ni bilo mogoče ekstrapolirati rezultatov za industrijo Unije skupaj. Trdilo se je na primer, da je navedba ene družbe (ki ni ena od vzorčenih), da uporablja nad 100 % zmogljivosti, jasen znak, da škode ni. Opozarja se, da so predložene informacije izvleček iz dokumentacije, ki jo je ta družba predložila borznim organom in niso preverjene. Te informacije se ne skladajo z informacijami iz dokumenta protidampinške preiskave. Poleg tega uporaba zmogljivosti enega samega proizvajalca EU v nobenem primeru ne more spremeniti ugotovitev o škodi, ki se nanašajo na skoraj vse druge kazalce škode za vzorčene proizvajalce EU in druge proizvajalce EU.
(51)
Ker drugih trditev in pripomb ni, se potrdijo uvodne izjave 63 do 82 začasne uredbe.
4. Sklep o škodi
(52)
Ker posebnih pripomb ni, se potrdi sklep o škodi iz uvodnih izjav 83 do 85 začasne uredbe.
E. VZROČNA ZVEZA
1. Učinek dampinškega uvoza
(53)
Obseg dampinškega uvoza iz Irana se je med letom 2006 in OP povečal za skoraj petkrat, pa tudi njegov ustrezni delež na trgu Unije, tj. za 1,5 odstotne točke, in tudi ugotovljeno nelojalno nižanje prodajnih cen (3,2 % v OP) je na splošno sovpadalo s poslabšanjem gospodarskega položaja industrije Unije. Zato se lahko sklepa, da je dampinški uvoz iz Irana vplival na ugotovljeno škodo v industriji Unije.
(54)
Pomembno je poudariti, da je bilo v vzporednem protisubvencijskem postopku ugotovljeno, da je kumuliran subvencioniran uvoz iz Pakistana, ZAE in Irana povzročil znatno škodo industriji Unije.
(55)
Na drugi strani se glede na precejšnji obseg in nizke cene uvoza iz Koreje in Pakistana tudi potrdi, da je navedeni uvoz v določeni meri pripomogel k škodi, ki je nastala industriji Unije, kot je navedeno v uvodnih izjavah 94 in 96 začasne uredbe.
(56)
V tem postopku je prodajne cene industrije Unije nelojalno nižal tudi znaten uvoz iz ZAE (približno 150 000 ton).
(57)
Hkrati je bil tržni delež uvoza iz Irana pod 1 % v 2006 in 2007, v OP pa je bil le blizu 2 %, kar znaša 55 000 ton.
(58)
Treba je tudi opozoriti, da je bilo nelojalno nižanje prodajnih cen, ugotovljeno pri iranskem proizvajalcu, nižje od nedampinškega uvoza iz ZAE.
2. Sklep o vzročni zvezi
(59)
Čeprav je navedena analiza pokazala, da je imel uvoz s poreklom iz Irana nekaj negativnega vpliva na položaj industrije Unije, se ugotavlja, da ta vpliv sam po sebi ni dosegel stopnje, ki bi se lahko štela za znatno po členu 3(6) osnovne uredbe.
F. ZAKLJUČEK POSTOPKA
(60)
Preiskava je pokazala, da se zadevni izdelek, uvožen iz Pakistana in ZAE, ni prodajal po dampinških cenah. Zato se postopek glede Pakistana in ZAE zaključi brez uvedbe ukrepov.
(61)
Preiskava je pokazala, da je uvoz zadevnega izdelka iz Irana potekal po dampinških cenah in do neke mere pripomogel k škodi, ki je nastala industriji Unije.
(62)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 59, pa je bilo ugotovljeno, da negativni vpliv iranskega uvoza na položaj industrije Unije ni dosegel stopnje, da bi se ga lahko označilo kot znatnega.
(63)
Glede na to, da dampinški uvoz s poreklom iz Irana ni povzročil znatne škode, se temu ustrezno ugotavlja, da je postopek tudi glede Irana treba zaključiti brez uvedbe ukrepov.
(64)
Zneski, zavarovani z začasno protidampinško dajatvijo iz Uredbe (EU) št. 472/2010, se sprostijo -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Protidampinški postopek v zvezi z uvozom polietilen tereftalata z viskoznostjo 78 ml/g ali več v skladu s standardom ISO 1628-5, trenutno uvrščenega v oznako KN 3907 60 20 in s poreklom iz Irana, Pakistana in Združenih arabskih emiratov, se zaključi.
Člen 2
Uredba (EU) št. 472/2010 se razveljavi. Zneski, zavarovani z začasno protidampinško dajatvijo iz Uredbe (EU) št. 472/2010, uvedeno na uvoz polietilen tereftalata z viskoznostjo 78 ml/g ali več v skladu s standardom ISO 1628-5, trenutno uvrščenega v oznako KN 3907 60 20 in s poreklom iz Irana in Združenih arabskih emiratov, se sprostijo.
Člen 3
Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
V Bruslju, 28. septembra 2010