РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 22 февруари 2012 година
относно Държавна помощ № SA.29608 (C37/10) приведена в действие от Унгария за рекапитализацията на FHB Jelzálogbank Nyrt
(нотифицирано под номер C(2012) 1021)
(само текстът на английски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2014/296/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като прикани заинтересованите страни да представят мненията си съгласно горепосочените разпоредби (1) и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
I ПРОЦЕДУРА
(1)
На 25 март 2009 г. унгарските органи отпуснаха на FHB Jelzálogbank Nyrt (наричано по-долу „FHB“ или „банката“) средносрочен държавен заем в размер на 120 млрд. унгарски форинта (HUF) (приблизително 410 (2) млн. EUR) по схемата за ликвидност за унгарските банки, която е одобрена от Комисията на 14 януари 2010 г. (3) На 31 март 2009 г. унгарските органи рекапитализират FHB със сума в размер на 30 млрд. HUF (приблизително 100 млн. EUR) под формата на нова емисия на привилегировани акции със специално право на дивидент плюс едно право на глас, отпусната на 31 март 2009 г. по одобрената от Комисията схема за предоставяне на гаранции и рекапитализация (4).
(2)
С писма от 3 април, 13 май, 14 юли и 11 септември 2009 г. Комисията поиска информация от унгарските органи по отношение на условията на рекапитализацията. Унгарските органи отговориха с писма от 24 април, 2 юни, 12 август и 9 октомври 2009 г.
(3)
Поради съмненията относно доброто състояние на банката към момента на рекапитализацията, на 19 октомври 2009 г. Комисията поиска от унгарските органи да представят план за преструктуриране на FHB в съответствие със Съобщението на Комисията относно връщане на жизнеспособността и оценка на мерките за преструктуриране във финансовия сектор според правилата за държавна помощ в настоящата криза (5) (наричано по-долу „Съобщение относно преструктурирането“). На 12 и 19 ноември 2009 г. унгарските органи представиха допълнителна информация, а на 26 януари 2010 г. - проект на план за преструктуриране.
(4)
На 19 февруари 2010 г. FHB погаси пълния размер на рекапитализацията към държавата.
(5)
С писма от 24 и 25 март 2010 г. унгарските органи представиха на Комисията допълнителна информация. На 21 април 2010 г. FHB проведе общо събрание на акционерите, на което FHB взе решение да заплати възнаграждение на държавата за рекапитализацията, след което Комисията поиска информация с писмо от 22 април 2010 г.
(6)
С писма от 2 юни и 1 октомври 2010 г. Комисията поиска допълнителна информация. Унгарските органи представиха допълнителната информация с писмо от 11 юни 2010 г.
(7)
На 15 юни 2010 г. унгарските органи представиха актуализиран план за преструктуриране, към който на 30 септември 2010 г. бяха изпратени допълнителни съществено важни данни.
(8)
С писма от 18 юни, 28 юли и 5 октомври 2010 г. унгарските органи представиха допълнителна информация, а с писмо от 29 октомври 2010 г. уведомиха Комисията, че FHB е заплатила възнаграждение за рекапитализацията.
(9)
На 16 декември 2010 г. Комисията взе решение да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз (наричан по-долу „Договора“) по отношение на мерките за помощ в полза на FHB. След това унгарските органи поискаха от Комисията да измени това решение, тъй като определени части от него не били правилни и актуални. По тази причина решението беше заменено с ново решение от 24 януари 2011 г. (6) (наричано по-долу „решението за откриване“). С писмо от 24 януари 2011 г. Комисията уведоми унгарските органи, че е решила да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора по отношение на мярката за помощ. Решението на Комисията за откриване на процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз на 18 юни 2011 г. Комисията покани заинтересованите страни да представят мненията си по отношение на мярката.
(10)
С писмо от 2 март 2011 г. унгарските органи представиха мненията си относно решението за откриване на Комисията от 24 януари 2011 г., съгласно което беше открита официална процедура по разследване по отношение на отпусната на FHB мярка. Тези забележки бяха допълнени с мненията, получени от FHB с писмо от 11 юли 2011 г.
(11)
С писмо от 18 юли 2011 г. трета страна (Magyar Jelzálogbank Egyesület - Асоциация на унгарските ипотечни банки) представи мненията си относно решението за откриване на Комисията.
(12)
С писмо от 3 октомври 2011 г. унгарските органи представиха още една актуализация на плана за преструктуриране и допълнителна информация относно погасяването на рекапитализацията към унгарската държава.
(13)
На 15 декември 2011 г. беше подписано ново споразумение между FHB и унгарската държава, съгласно което банката се ангажира да заплати на държавата възнаграждението, което първоначално е било договорено в споразумението за рекапитализация.
II. ОПИСАНИЕ НА ПОЛУЧАТЕЛЯ НА ПОМОЩТА
1.1. ПОЛУЧАТЕЛ НА ПОМОЩТА
(14)
FHB е създадена през 1997 г. от държавата. Държавата постепенно разпродаде своя дял в FHB. През 2003 г. FHB беше листвана на Будапещката фондова борса, а през месец август 2007 г. държавата намали своя мажоритарен дял в банката до малко над 4 %.
(15)
Първоначално FHB е създадена като ипотечна банка, която да насърчава използването на ипотечни облигации. Тя е била обект на строги правила по отношение на ограничената дейност, обезпеченията и специфичен надзор, за да се гарантира максимална сигурност на ипотечните облигации. В началото FHB е имала право да предоставя единствено дългосрочни ипотечни заеми и гаранции във връзка с ипотечни заеми и да сключва определени видове сделки с деривативни финансови инструменти, за да хеджира своята собствена позиция в резултат на дейността ѝ по отпускането на ипотечни заеми. Ипотечните облигации са основният източник на финансиране за нейната дейност по отпускане на заеми. Банката така също рефинансира ипотечни заеми, отпуснати от други банки.
(16)
През 2006 г. FHB приема Нов стратегически план за разширяване на своята банкова дейност и клонова мрежа, чиято цел е да се разшири нейното финансиране и оперативна база чрез навлизането на пазара на физически лица чрез FHB Commercial Bank. С течение на времето FHB започва да продава различни заемни продукти за физически лица и корпоративни клиенти, като предлага също така управление на сметки, приемане на депозити и картови услуги, чрез което разширява своята продуктова гама в пасивите.
(17)
FHB е група, която се състои от дружество майка - FHB Mortgage Bank Co. Plc - и напълно притежавани дъщерни предприятия: FHB Commercial Bank Ltd, FHB Service Ltd, FHB Real Estate Ltd и FHB Life Annuity Real Estate Investment Ltd. Нейната дейност е съсредоточена главно на пазара на ипотечни облигации. На този пазар FHB притежава пазарен дял от 23 % (2009 г.) и е вторият по големина участник на унгарския пазар (след OTP Bank със 74 % пазарен дял). Пазарният дял на FHB на ипотечния пазар на физически лица е 4,6 % и 0,6 % - при депозитите на физически лица.
(18)
При рекапитализацията на банката през месец март 2009 г. общият ѝ баланс възлезе на 746,2 млрд. HUF. Към същата дата равнището на капиталова адекватност на банката (наричано по-долу „РКА“) възлиза на 10,5 %. Капиталовата инжекция от страна на държавата увеличава РКА на FHB на 16,1 % в края на 2009 г. (изчислено съгласно унгарските счетоводни правила).
1.2. КОНТЕКСТ
(19)
Унгария е една от държавите членки, които бяха засегнати най-сериозно от финансовата криза. Годините на прекомерни държавни разходи и бум във финансираните с кредити строителство и потребление водят до сериозен дисбаланс в икономиката дори преди кризата. Фактът, че по-голямата част от домакинските заеми са деноминирани в евро и в швейцарски франкове, и продължаващото търсене на външно финансиране правят държавата и нейния банков сектор особено уязвими към колебанията в стойността на унгарския форинт, който е значително отслабен по време на кризата.
(20)
Финансовата криза засегна Унгария в такава степен, че Международният валутен фонд (наричан по-долу „МВФ“), Европейският съюз (наричан по-долу „ЕС“) и Световната банка трябваше да предоставят на Унгария спешни заеми през месец ноември 2008 г., за да се успокои напрежението на финансовите пазари в държавата.
(21)
В отговор на сериозните смущения в унгарската икономика, предизвикани от кризата, унгарското правителство въвежда няколко мерки, целящи да подпомогнат финансовия сектор, които са финансирани съвместно от пакет на МВФ/ЕС/Световната банка. Мерките включват схема за подпомагане на ликвидността и схема за предоставяне на гаранции и рекапитализация.
(22)
Схемата за подпомагане на ликвидността (наричана по-долу „схемата за ликвидност“), създадена с Унгарския закон за публичните финанси, осигурява средства за ликвидност под формата на заеми за финансови институции. Тя е одобрена от Комисията на 14 януари 2009 г. (7) и след това няколкократно удължавана, последно до 31 декември 2011 г. (8)
(23)
С решение от 12 февруари 2009 г. (9) Комисията одобрява унгарската схема за предоставяне на гаранции и рекапитализация. По тази схема унгарската държава може да записва привилегировани акции, които се считат за капитал от първи ред в банките. Свързаната с рекапитализация част от схемата е удължавана няколкократно, последно до 31 декември 2011 г.
(24)
По схемата за предоставяне на гаранции и рекапитализация, ако рекапитализацията превишава 2 % от претеглените спрямо риска активи на банката (наричани по-долу „ПРА“), унгарските органи първо трябва да уведомят Комисията и да предоставят подробна оценка на причините, поради които вярват, че тази банка все пак следва да се счита за стабилна институция. Ако Комисията не приеме оценката на банката за стабилна, рекапитализацията все пак може да бъде осъществена, но възнаграждението трябва да бъде увеличено, за да се отрази по-високият риск, а на Комисията трябва да бъде представен план за преструктуриране в рамките на шест месеца от рекапитализацията.
Причини за затрудненията на FHB
(25)
Унгария е засегната сериозно от финансовата криза, което, в съчетание с други вътрешни проблеми в банковия сектор, влошава положението на унгарските банки.
(26)
FHB иска държавно подпомагане, тъй като, за разлика от много унгарски банки, тя няма дружество майка в еврозоната и, следователно, не може да получи евтино финансиране от Европейската централна банка (наричана по-долу „ЕЦБ“). Механизмите на ЕЦБ, включително различни репо механизми, са на разположение в еврозоната от есента на 2008 г. Унгарската национална банка създава механизъм в началото на 2010 г., но той улеснява единствено достъпа до финансиране в унгарски форинти, а не финансиране в евро, което, според FHB, е от съществено значение по време на най-тежкия период от кризата. (10)
(27)
Според унгарските органи рекапитализацията на FHB е била нужна, за да се гарантира платежоспособността на банката и да се противодейства на свързаните с ликвидността затруднения, пред които е изправен целият банков сектор в Унгария.
III. ОПИСАНИЕ НА МЕРКИТЕ ЗА ПОМОЩ
(28)
Предоставените от унгарските органи мерки за помощ на FHB, описани в решението за откриване на Комисията от 24 януари 2011 г., се състоят от:
-
средносрочен държавен заем по схемата за ликвидност в размер на 120 млрд. HUF (приблизително 410 млн. EUR), отпуснат на 25 март 2009 г., с падеж на 11 ноември 2012 г.,
-
рекапитализация в размер на 30 млрд. HUF (приблизително 100 млн. EUR) под формата на нова емисия на привилегировани акции със специално право на дивидент плюс едно право на глас, предоставени на 31 март 2009 г. по схемата за предоставяне на гаранции и рекапитализация.
(29)
В споразумението за рекапитализация между унгарските органи и FHB е определена формулата за изчисляване на процента на възнаграждението за държавата за акциите в размер на 10,49 %, което отговаря на процента на възнаграждение за стабилни банки, посочен в схемата за предоставяне на гаранции и рекапитализация, който следва да се заплаща под формата на дивиденти. Рекапитализацията е в размер на 9 % от ПРА на FHB, което е над прага от 2 %, определен в схемата за предоставяне на гаранции и рекапитализация, под който институциите - получатели на помощта, могат да се считат за стабилни. Тъй като Комисията не е уведомена за мярката преди прилагането ѝ, Комисията няма възможност да провери дали банката е трябвало да бъде считана за стабилна по схемата за предоставяне на гаранции и рекапитализация. Когато получателят на помощта не се счита за стабилен по схемата за предоставяне на гаранции и рекапитализация, се изисква план за преструктуриране и процентът на възнаграждението трябва да отразява нестабилния характер на банката и да е по-висок, отколкото процента на възнаграждение при стабилна банка.
(30)
Въпреки затрудненията си банката успява да се справя относително добре през този период: тя има стабилна капиталова позиция (РКА от 10,5 % през месец март 2009 г.) и рейтинг Baa3 от Moody's Investors Service (наричано по-долу „Moody's“), което все пак попада в категорията с инвестиционен рейтинг. През месец февруари 2010 г. по-малко от девет месеца след рекапитализацията, банката изкупува притежаваните от държавата привилегировани акции със специално право на дивидент.
(31)
Банката решава да погаси рекапитализацията въз основа на преразгледано консолидирано текущо и очаквано РКА, като се има предвид макроикономическата прогноза, използвана в нейното планиране за 2010 г., и информацията за очакваните обеми, баланси и риск от финансовия план на банката за 2010 г. Заключението от прегледа е, че, въпреки глобалната финансова криза, положението на банката към края на годината е забележимо по-добро, отколкото очакваното към момента на сключване на споразумението с унгарската държава за рекапитализацията на банката в началото на 2009 г.
(32)
FHB погасява рекапитализацията към държавата и не плаща никакво възнаграждение на държавата, което води до нарушение на споразумението за рекапитализация. (11) Банката обаче решава, че притежаваните от държавата привилегировани акции със специално право на дивидент не дават автоматично право на дивиденти и тяхната привилегированост се състои единствено в това, че банката е трябвало да плати посочения дивидент на държавата преди изплащането на дивиденти по обикновените акции. Тъй като обикновените акционери не са получили никакви дивиденти през периода, през който държавата е притежавала привилегированите акции със специално право на дивидент, според банката тя не е била длъжна да изплаща привилегировани дивиденти. Освен това от FHB заявяват, че при всички положения държавата не е притежавала привилегированите акции със специално право на дивидент, когато са били обявени дивиденти за 2009 г., тъй като обратното изкупуване на акциите е реализирано преди това.
(33)
От FHB уведомяват Комисията, че през 2010 г. банката е участвала в общоевропейски стрес-тест, координиран от Комитета на европейските банкови надзорници, в сътрудничество с ЕЦБ и Унгарския финансов надзорен орган. Стрес-тестът е съсредоточен върху капиталовата адекватност, но свързаните с ликвидността рискове не са изпитани пряко. Резултатите от теста, на база на консолидираните данни към края на 2009 г., предполагат буфер от [над 50] (12) млн. EUR от капитал от първи ред спрямо прага от 6 % равнище на адекватност на капитала от първи ред за FHB.
(34)
Със Закон CX от 2010 г. относно изменението на определени закони в областта на икономиката и финансите (наричан по-долу „Закон CX от 2010 г.“), който влиза в сила на 21 август 2010 г., унгарските органи изменят Закон CIV от 2008 г. относно стабилността на системата на финансовите посредници (наричан по-долу „Закона за стабилизацията“). Със Закон CX от 2010 г. се въвежда със задна дата законово право на унгарската държава да изисква възнаграждение от FHB по отношение на рекапитализацията, въпреки че унгарската държава вече не е акционер към момента на провеждане на събранието на акционерите на FHB, на което е взето решението за изплащане на дивиденти.
(35)
На 28 октомври 2010 г. унгарската държава и FHB подписват споразумение, според което FHB трябва да плати възнаграждение в размер на 890 млн. HUF на унгарската държава за рекапитализацията плюс лихва за забавено плащане в размер на 11 726 786 HUF.
(36)
По предположения равнището на възнаграждението е определено въз основа на условията на схемата за ликвидност. Унгарските органи заявяват, че рекапитализацията е предоставена от същия източник на финансиране, както и подпомагането за ликвидност, под формата на заем и поради тази причина възнаграждението за рекапитализацията и за подпомагането за ликвидност е следвало да бъдат еднакви. Капиталът е предоставен на разположение на FHB на 6 май 2009 г. и е възстановен на 19 февруари 2010 г. Приложеният в крайна сметка лихвен процент е същият като заплатения за заема лихвен процент от приблизително 400 млн. EUR. Според предоставената от унгарските органи информация полученият среден месечен лихвен процент е между 3,79 % и 4,08 %. Действителният размер е изчисляван на седмична база. Според предоставената от унгарските органи информация пълният размер на възнаграждението от 890 млн. HUF е платен в края на 2010 г.
(37)
Лихвите за забавено плащане са начислени в съответствие с публикувания от Комисията унгарски референтен процент от 5,97 % (13), увеличен със 100 базисни пункта. Лихвата за забавено плащане е изчислена за периода от 21 август 2010 г., когато влиза в сила измененият Закон за стабилизацията, до 28 октомври 2010 г., когато е подписано споразумението.
(38)
На 15 декември 2011 г. унгарската държава и FHB сключват ново споразумение, в което банката се съгласява да плати на държавата обща сума в размер на 10,49 % от общата сума на рекапитализацията (т.е. общо плащане в размер на 2 491 742 552 HUF). Следователно съгласно споменатото ново споразумение FHB се ангажира до 31 декември 2011 г. да плати на държавата допълнителна сума в размер на 1 601 742 552 HUF, изчислена като разликата между общия размер на възнаграждението от 890 млн. HUF, посочен по-горе в съображение 36, и възнаграждението, което вече е платено на 28 октомври 2010 г.
IV. ПЛАНЪТ ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ
(39)
На 30 септември 2010 г. унгарските органи представят на Комисията актуализиран план за преструктуриране на FHB. С писмо от 3 октомври 2011 г. на Комисията е представена допълнителна информация относно плана за преструктуриране. Основните аспекти на плана за преструктуриране вече са описани в решението за откриване на Комисията. Допълнителните елементи, представени на 3 октомври 2011 г., са описани в раздели 4.1-4.3.
4.1. ЖИЗНЕСПОСОБНОСТ
(40)
През 2010 г. икономическата среда в международен и във вътрешен план е твърде затруднена, макар че се забелязват признаци на подобрение. През 2010 г. доходността на унгарския банков сектор далеч изостава спрямо предходната година. Със Закон XC от 2010 г., който влиза в сила на 13 август 2010 г., унгарското правителство въвежда специален данък, дължим от финансовите организации, общият размер на който възлиза на 187 млрд. HUF и основно е заплащан от кредитните институции.
(41)
Търсенето на заеми от клиенти физически лица сериозно е намалено през 2010 г. В същото време предлагането е отслабено от неблагоприятните промени в нормативната уредба и от пазарните условия. Като цяло в сектора корпоративното кредитиране също търпи трудности, макар че някои банки - включително FHB - разширяват своята корпоративна дейност.
(42)
Най-важното събитие, касаещо както операциите, така и финансовите резултати на FHB, е придобиването от нейна страна на Allianz Commercial Bank Ltd (наричана по-долу „Allianz Bank“) и споразумението за дългосрочно стратегическо сътрудничество между Allianz Hungaria Insurance Co. Ltd. (наричано по-долу „Allianz Hungaria Insurance“) и FHB. Придобиването е финализирано на 30 септември 2010 г. По същото време в FHB е стартиран интеграционен проект за сливането на Allianz Bank и FHB Commercial Bank и за рационализирането и оптимизирането на операциите на цялата група (клонова мрежа, канали за разпространение, продуктов портфейл, ИТ операции, организационна структура и човешки ресурси и т.н.).
(43)
Придобиването оказва положително влияние върху нетната печалба на групата FHB за 2010 г. Свързаните с придобиването еднократни позиции компенсират неблагоприятното въздействие на специалния банков данък, загубите от портфейла от заеми и увеличаващите се разходи за финансиране. Общата печалба на FHB за 2010 г. възлиза на 11,2 млрд. HUF, което представлява увеличение от 58,9 % спрямо 2009 г.
(44)
В резултат на придобиването на Allianz Bank броят на сметките на физически лица и на фирми в FHB значително се увеличава - от […] през декември 2009 г. на […] през декември 2010 г. (+[…] %). Поради големия брой на неактивните сметки обаче размерът на депозитите не се увеличава пропорционално, а нараства от […] млрд. HUF през декември 2009 г. на […] млрд. HUF през декември 2010 г. (+[…] %). Пазарният дял на FHB на пазарите на депозити на физически лица и на фирми се увеличава съответно от […] % на […] % и от […] % на […] %. Следователно придобиването на Allianz Bank увеличава дела на депозитите в спектъра от източници на финансиране на FHB и намалява размера на ипотечните облигации от […] млрд. HUF през 2010 г. на […] млрд. HUF през 2011 г.
(45)
От FHB прогнозират, че, въз основа на очаквания консолидиран баланс и отчет за доходите за 2011 г., нейното РКА следва да бъде около […] % през декември 2011 г. При тази прогноза е взето предвид допълнителното плащане, което трябва да бъде извършено към унгарската държава по отношение на осъществената през март 2009 г. рекапитализация, което допълнително плащане е направено на 15 декември 2011 г. след съгласуване с унгарската държава.
4.2. СПОДЕЛЯНЕ НА ТЕЖЕСТТА
(46)
За рекапитализацията от 30 млрд. HUF FHB е заплатила възнаграждение от 890 млн. HUF през октомври 2010 г. Първоначално приложеният лихвен процент е същият, който е бил заплатен за заема от 120 млрд. HUF, или средна месечна стойност от 3,79 % и 4,08 %.
(47)
Съгласно новото споразумение, подписано на 15 декември 2011 г. между FHB и унгарската държава, банката се ангажира да плати на държавата общо възнаграждение в размер на 2 491 742 552 HUF, което представлява 10,49 % от сумата на рекапитализацията, която първоначално е била определена от банката и държавата в споразумението за рекапитализация.
4.3. МЕРКИ ЗА ОГРАНИЧАВАНЕ НА НАРУШЕНИЯТА НА КОНКУРЕНЦИЯТА
(48)
Предоставената през октомври 2011 г. допълнителна информация не разглежда специално нарушенията на конкуренцията, а само подчертава факта, че, въпреки закупуването на Allianz Bank, пазарният дял на FHB по отношение на депозитите на физически лица и на фирма остава ограничен (съответно [0,7 % - 1,3 %] и [0,4 % - 0,95 %] на 31 декември 2010 г. и съответно [0,65 % - 1,3 %] и [1 % - 1,35 %] на 30 юни 2011 г.).
V. ПРИЧИНИ ЗА ОТКРИВАНЕТО НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА
(49)
Комисията открива официална процедура по разследване, защото счита, че основните допускания, залегнали в основата на плана за преструктуриране и бизнес прогнозата на FHB не са достатъчно обосновани и не отчитат скорошното закупуване от FHB на Allianz Bank. Освен това Комисията изразява съмнения също така по отношение на дългосрочната жизнеспособност на FHB, предвид силната ѝ експозиция на финансиране на едро и пазара на недвижими имоти в Унгария.
(50)
Освен това, предвид ниското равнище на заплатеното на държавата през октомври 2010 г. възнаграждение върху сумата на рекапитализацията (съответстващо на среден лихвен процент 3,79 % - 4,08 % съгласно посоченото в схемата за ликвидност), Комисията изрази съмнения също така дали собственият принос на банката към нейното преструктуриране е бил достатъчен. Закупуването от страна на FHB на Allianz Bank и споразумението с Allianz Hungaria Insurance пораждат съмнения също така дали помощта е била ограничена до минималната необходима сума.
(51)
Накрая, Комисията счита също така, че унгарските органи не са показали, че са предприети достатъчни мерки за ограничаване на причинените нарушения на конкуренцията на пазара вследствие на получената от FHB помощ, по-специално с оглед на нейната стратегия за разширяване, скорошното придобиване от нея на Allianz Bank, както и недостатъчното възнаграждение, заплатено на държавата за рекапитализацията.
VI. МНЕНИЯ ОТ ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ
(52)
Комисията получи мнения от Асоциацията на унгарските ипотечни банки (наричана по-долу „Асоциацията“) на 18 юли 2011 г. В своето мнение Асоциацията напомня за мащаба на кризата, която засяга унгарската икономика и банковия сектор през 2008-2009 г. и отбелязва, че рекапитализацията на FHB е осъществена поради трудната макроикономическа среда вследствие на кризата. Целта на държавната намеса в полза на FHB е била да се отстранят сериозните рискове за унгарския сектор на ипотечни кредити и пазара на ипотечни облигации. Всъщност, в резултат на уязвимостта към валутните колебания, на засилването на швейцарския франк спрямо унгарския форинт, което води до понижаване на доходите на потребителите, и на нарастването на безработицата, се наблюдава бързо и сериозно влошаване на качеството на ипотечните кредити, увеличаване на броя на „лошите кредити“ и все по-малко възможности за финансиране на банките. Именно такъв е случаят с FHB, която се финансира от капиталовия пазар.
VII. МНЕНИЯ НА ДЪРЖАВАТА ЧЛЕНКА
(53)
Комисията получи становища от унгарските органи на 2 март 2011 г., допълнени с мнения от FHB с писмо от 11 юли 2011 г.
7.1. ЖИЗНЕСПОСОБНОСТ
(54)
В отговор на съмненията на Комисията относно точността на допусканията, залегнали в основата на плана за преструктуриране на банката, унгарските органи заявяват, че финансовите прогнози са основани на допускания на външни експерти и отговарят на информацията, която е била на разположение по времето, когато са били направени. Що се отнася до тяхната надеждност, те не са по-различни от никои други финансови планове или прогнози, направени от FHB.
(55)
Според унгарските органи дългосрочната жизнеспособност на FHB е гарантирана, което е видно от успеха на FHB при набирането на средства както на паричния, така и на капиталовите пазари: през 2009 г. FHB емитира ипотечни облигации за повече от 60 млрд. HUF, а частни инвеститори също заемат на банката общо […].
(56)
Освен това унгарските органи заявяват, че, по отношение на депозитните сметки на физически лица, данните разкриват, че делът на FHB в сегмента на депозитите на физически лица се е увеличил от […] % на […] % през 2009 г.. Прогнозата за края на 2010 г. е за […] %. Освен това броят на сметките на физически лица, както и големината на портфейла на тези сметки нараства последователно и динамично, въпреки пазарните прогнози за намаляване на портфейла. Следователно банката и унгарските органи не считат, че прогнозите за депозитите на физически лица и сметките на физически лица са прекомерно оптимистични.
(57)
Що се отнася до ликвидната позиция на FHB, тя може да се счита за постоянно стабилна, което се дължи, inter alia, на факта, че тя трябва да отговаря на предписаните от рейтинговите агенции изисквания за ликвидност. Ликвидната позиция на банката е стабилна дори в най-трудните периоди на кризата, което се потвърждава от писмото от 19 март 2009 г. на Управителя на Унгарската централна банка до Министъра на финансите.
(58)
Накрая, основната причина за понижаването на качеството на активите на банката по време на кризата е макроикономическото положение на Унгария, свиващите се доходи на домакинствата, спадащите проценти на заетостта и покачващата се безработица, а не тенденцията на покачване на швейцарския франк спрямо унгарския форинт. Макар че FHB е създала няколко схеми, целящи разрешаване на проблемите с длъжниците в затруднено положение, качеството на портфейла от заеми непрекъснато ще се подобрява главно чрез икономически подем и подобрени икономически показатели. Икономическите прогнози на Унгарската централна банка и на унгарското правителство за 2011 г. са за растеж на брутния вътрешен продукт (наричан по-долу „БВП“), постепенно повишаване на заетостта и по-ниски проценти на безработицата, което може да окаже така също значително въздействие върху портфейла от заеми на FHB.
7.2. СПОДЕЛЯНЕ НА ТЕЖЕСТТА
(59)
Унгарските органи отбелязват, че FHB е сключила споразуменията с Allianz Bank и Allianz Hungaria Insurance, след като на 19 февруари 2010 г. FHB изцяло е погасила към държавата цялата стойност на емитираните акции и е изкупила обратно емитираните акции при рекапитализацията. Споразуменията на FHB с Allianz са сключени през юни и юли 2010 г., а придобиването е осъществено през септември 2010 г. По това време FHB не разполага с държавни средства. Следователно FHB не може да финансира придобиването от рекапитализацията, която е възстановена през февруари 2010 г. Подготвителните анализи и обсъждания между FHB и Allianz започват едва след погасяването на заема към държавата. Освен това покупната цена, която FHB заплаща за Allianz Bank (като стойността на съкровищните акции е взета предвид), възлиза приблизително на 3,3 млрд. HUF, а собственият капитал на Allianz Bank към 30 септември 2010 г. е почти 14 млрд. HUF. Следователно, за да може да придобие Allianz Bank, FHB не е имала нужда от какъвто и да било капитал и сделката не е понижила собствения капитал на FHB.
(60)
Освен това фактът, че помощта е била ограничена до необходимия минимум, се потвърждава от това, че РКА на FHB, което през 2008 г. е 11,3 %, едва след рекапитализацията достига целта за РКА от 12 %, одобрена от Комисията по линия на схемата за предоставяне на гаранции и рекапитализация.
(61)
Унгарските органи отбелязват също така, че FHB не е плащала дивиденти в продължение на няколко последователни години и е изкупила само малка част от своите акции спрямо общата стойност на акционерния капитал. Следователно, тъй като размерът на средствата, които са били върнати на собствениците и акционерите през последните няколко години, е нисък, е гарантирано подходящото споделяне на тежестта.
7.3. МЕРКИ ЗА ОГРАНИЧАВАНЕ НА НАРУШЕНИЯТА НА КОНКУРЕНЦИЯТА
(62)
В допълнение към мерките за ограничаване на нарушенията на конкуренцията, отбелязани от Комисията в нейното решение, унгарските органи посочват допълнителни мерки, свързани със схемата за предоставяне на гаранции и рекапитализация и споразумението за рекапитализация между FHB и унгарската държава:
-
държавата има специално право на вето във връзка с плащането на дивиденти и придобивания, (14) както и
-
банката трябва да приложи определени ограничения по отношение на заплатите, възнагражденията и надбавките на своите висши ръководители до прекратяване на участието на унгарската държава (15).
(63)
Унгарските органи отбелязват, че, според тяхното тълкуване на правилата за държавна помощ, тези поведенчески мерки, както и другите мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията са или са били обвързващи за FHB, докато държавата е била акционер в банката.
(64)
В допълнение към споменатите по-горе мерки FHB поема допълнителни ангажименти в точка 3.8 от споразумението за рекапитализация, в което е посочено, че рекапитализацията следва да се използва за постигането на следните цели:
-
FHB да извърши увеличаване на капитала на FHB Commercial Bank,
-
рекапитализацията да допринесе за стабилизирането на унгарските пазари на ипотечни облигации и ипотечни заеми и да финансира развитието на кредитирането на физически лица и кредитирането на МСП,
-
рекапитализацията да подобри стабилността на FHB и да укрепи нейното активно присъствие на капиталовия пазар, като по този начин допринесе за възстановяването на доверието на инвеститорите,
-
FHB да участва в консолидирането на горепосочените пазарни сегменти,
-
FHB да оптимизира своята структура на финансиране (структура на пасивите),
-
FHB да разшири спектъра си от средства, необходими за защита на капитала от крайните въздействия на рисковете на макро равнище (обменен курс).
(65)
Обратно на изразените от Комисията съмнения, целта на рекапитализацията на FHB не е да се наруши конкуренцията чрез разширяване на дейността на FHB Commercial Bank. Увеличаването на нейния капитал е било ангажимент, поет в споразумението за рекапитализация. Запазила се е основната дейност на FHB Commercial Bank, подпомогната също така с увеличението на капитала в размер на 25 млрд. HUF, което е финансирано с рекапитализацията от държавата. Портфейлът от корпоративни заеми е бил обект на непрекъснато нарастване, но не и над предишната си тенденция на растеж.
(66)
Според тях от горното е видно, че няма основания за обобщеното решение на Комисията по отношение на мерките, целящи ограничаване на нарушенията на конкуренцията и твърденията ѝ, че „тези мерки са твърде ограничени“. Следователно унгарските органи настояват, че споразумението за рекапитализация отговаря на критериите, определени както в Закона за стабилизацията, така и в съответните съобщения на Комисията.
VIII. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА
8.1. НАЛИЧИЕ НА ПОМОЩ
(67)
В решението си за откриване от 24 януари 2011 г. Комисията вече е констатирала, че както рекапитализацията, така и подпомагането за ликвидност под формата на заем, отпуснат на FHB, представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора (16). Нито унгарската държава, нито FHB не са посочили каквито и да било аргументи за разсейване на съмненията по тази констатация.
8.2. ПРАВОМЕРНОСТ НА ПОМОЩТА
(68)
В решението си за откриване от 24 януари 2011 г. Комисията вече е заявила, че рекапитализацията в полза на FHB не отговаря на условията на схемата за предоставяне на гаранции и рекапитализация. По-специално тя не изпълнява изискванията, които трябва да се прилагат, когато увеличението на капитала превишава 2 % от ПРА на получателя на помощта. Следователно Комисията е трябвало отделно да бъде уведомена за мярката в съответствие с условията на схемата за предоставяне на гаранции и рекапитализация и според член 108, параграф 3 от Договора.
(69)
В резултат на това унгарските органи неправомерно са отпуснали помощ под формата на рекапитализация в полза на FHB, в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора.
8.3. КОЛИЧЕСТВЕНО ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ПОМОЩТА
(70)
В контекста на преструктурирането на FHB трябва да бъдат взети предвид всички мерки, които са ѝ отпуснати. Следователно при оценяването на съвместимостта трябва да се вземат под внимание както рекапитализацията в размер на 30 милиона HUF, така и заемът за ликвидност в размер на 120 млрд. HUF.
8.4. СЪВМЕСТИМОСТ НА ПОМОЩТА
8.4.1. Правно основание
(71)
Както вече беше посочено в решението на Комисията от 24 януари 2011 г., предвид специфичната ситуация на финансовите пазари, Комисията счита, че мерките могат да бъдат разглеждани съгласно член 107, параграф 3, буква б) от Договора, който гласи, че: „За съвместими с вътрешния пазар могат да се приемат: […] помощите […] за преодоляването на сериозни затруднения в икономиката на държава членка“. Тъй като целта на настоящото решение е да се направи оценка на получената от FHB помощ и на плана за нейното преструктуриране, Комисията счита за целесъобразно да базира своята оценка на съобщенията относно прилагането на правилата за държавни помощи във финансовия сектор през периода на кризата (17). Що се отнася по-специално до оценката на плана за преструктуриране на банката, тя ще бъде базирана на Съобщението относно преструктурирането (18)
8.4.2. Съвместимост на плана за преструктуриране
8.4.2.1. Възстановяване на дългосрочната жизнеспособност на институцията
(72)
В решението за откриване (19) Комисията изразява съмнения относно надеждността на допусканията, които са възприети от FHB във финансовите ѝ прогнози. Комисията отбелязва, че в представения през септември 2010 г. план за преструктуриране на FHB не се обяснява защо тези допускания са приети за правилни. Освен това, тъй като във финансовите прогнози явно не са взети предвид последиците от закупуването на Allianz Bank и от споразумението с Allianz Hungaria Insurance, Комисията не може да приеме, че представените прогнози все още са валидни. Комисията изразява съмнения също така по отношение на допусканията на банката, при които се разчита на сериозен растеж на депозитите.
(73)
Освен това Комисията изразява загриженост така също по отношение на дългосрочната жизнеспособност на банката с оглед на бизнес модела на FHB, който се счита за уязвим към кризи в ликвидността поради силната си зависимост от финансиране на едро и малкия дял на депозитите. Според Комисията планът за преструктуриране на банката от септември 2010 г., макар че е съсредоточен върху капиталовите перспективи, не предоставя достатъчно данни за дългосрочното устойчиво финансиране на банката.
(74)
Въз основа на предоставената през октомври 2011 г. допълнителна информация относно плана за преструктуриране на банката Комисията отбелязва, че финансовите прогнози в плана за преструктуриране от септември 2010 г. са базирани на стабилни и надеждни допускания. Актуализираната информация, включваща закупуването на Allianz Bank, показва увеличение на депозитите на физически лица и фирми в банката, което се дължи на придобитите сметки от Allianz Bank. Това придобиване подкрепя направените допускания за растеж на депозитите.
(75)
Комисията отбелязва също така като положителен факта, че растежът на депозитите допринася за диверсифицирането на източниците на финансиране на банката, за намаляването на относителната тежест на ипотечните облигации в спектъра от източници на финансиране и за намаляването на зависимостта на банката от финансиране на едро. Въз основа на представената информация делът на финансирането на едро (т.е. сборът от емитираните облигации, депозитите от банки и частта от ипотечните облигации, която не се използва за рефинансиране на заеми) е намален като процент от общите пасиви на банката от [35 % - 30 %] към 31 декември 2009 г. на [30 % - 25 %] към 31 декември 2010 г. В резултат на това преориентиране на спектъра от източници на финансиране на банката към депозити, средните ѝ разходи за финансиране (изчислени като разходи за лихви върху общата сума на пасивите) са подобрени от [7-6,5] базисни пункта на 31 декември 2009 г. до [6-5,5] базисни пункта на 31 декември 2010 г. Възвръщаемостта на активите също е подобрено от [0,90 % - 1 %] през 2009 г. на [1,05 % - 1,10 %] през 2010 г. Тази положителна тенденция е потвърдена от прогнозата на банката за стабилизиране на възвръщаемостта на активите през 2014 г. на [1,05 % - 1,2 %] в базовия случай и на [0,9 % - 1,05 %] в неблагоприятния случай. През 2014 г. възвръщаемостта на собствения капитал се очаква да достигне [11 % - 13 %] в базовия случай и [10 % - 12 %] в неблагоприятния случай.
(76)
В решението за откриване Комисията изразява също така своите опасения относно това доколко са достатъчни мерките, предоставени по това време от унгарските органи, за справяне с експозицията на FHB на унгарския пазар на недвижими имоти и неблагоприятните валутни движения. Въз основа на предоставената от унгарските органи информация на 9 декември 2011 г. обаче Комисията отбелязва със задоволство, че FHB е предприела необходимите стъпки за значително намаляване на присъствието ѝ на пазара на ипотечни облигации (20). Банката значително увеличава така също своя дял на заеми за физически лица от [3 % - 5 %] през 2009 г. на [9 % - 11 %] през 2011 г. Комисията отбелязва също така, че „сделката за Allianz“ (21) е допринесла значително за тези положителни тенденции. Що се отнася до експозицията на банката на неблагоприятни валутни движения, ангажиментът на FHB да разшири своя спектър от средства за предпазване от крайните въздействия на валутните рискове върху капитала може да се приеме за подходящо и да разсее съмненията на Комисията, (22) защото дава възможност на банката да отстрани или хеджира своя валутен риск, произтичащ от сделките ѝ в чуждестранна валута.
(77)
Следователно Комисията счита, че актуализираният план за преструктуриране - като се вземе предвид сделката за Allianz Bank - обосновава конкретните целеви равнища във финансовите прогнози на FHB и допринася за възстановяването на дългосрочната жизнеспособност на банката.
8.4.2.2. Собствен принос от банката (споделяне на тежестта)
(78)
Комисията отбелязва със задоволство, че сумата на рекапитализацията вече е била напълно възстановена на държавата на 19 февруари 2010 г., т.е. в рамките на срок от по-малко от една година, както и че банката е възстановила сумата на помощта със свои собствени средства. FHB е използвала свои собствени средства така също, за да погаси четири вноски от средносрочния държавен заем, които са били дължими на 11 февруари 2011 г., 11 май 2011 г., 11 август 2011 г. и 11 ноември 2011 г.
8.4.2.3. Ограничаване на разходите за преструктуриране, възнаграждение
(79)
Комисията счита, че е добре, че сумата на рекапитализацията е била възстановена на държавата в кратки срокове. Освен това придобиването на Allianz Bank от FHB подобрява профила на ликвидност на банката, като увеличава размера на депозитите на физически лица и фирми. Следователно това придобиване е важен аспект от бизнес плана на банката и допринася за нейната дългосрочна доходност. Следователно не може да се счита, че предоставената на FHB помощ е изплзвана за развитието на нейната дейност в нови области, тъй като както Allianz Bank, така и FHB функционират на едни и същи пазари на физически лица и фирми. В резултат на това Комисията счита, че придобиването на Allianz Bank Ltd от FHB е подходяща мярка за поддържане на дългосрочната жизнеспособност на банката.
(80)
Комисията отбелязва също така, че предоставената от унгарските органи информация разсейва изразените от Комисията съмнения в решението за откриване от 24 януари 2011 г. относно това дали придобиването на Allianz Bank до голяма степен е осъществено за сметка на държавата. Придобиването на Allianz bank е извършено на30 септември 2010 г. след погасяването на рекапитализацията към държавата на 19 февруари 2010 г. Що се отнася до неизплатените суми по заема, Комисията отбелязва със задоволство, че банката вече е погасила четири вноски по заема от месец февруари 2011 г. насам. (23) Оценката на Комисията не се променя, ако се вземе под внимание „липсващото“ възнаграждение за рекапитализацията, т.е. сумата, която първоначално не е била заплатена от FHB, тъй като това плащане е било в размер на около 1,6 млрд. HUF (съображение 40), а заплатената за Allianz Bank цена - 3,3 млрд. HUF (съображение 60).
(81)
Що се отнася до възнаграждението за мерките за помощ, Комисията отбелязва като благоприятен факта, че FHB и унгарското правителство са сключили споразумение на 15 декември 2011 г., в което FHB се съгласява да заплати на държавата допълнително възнаграждение в размер на 1,6 млрд. HUF. В допълнение към плащането от 890 млн. HUF, извършено през месец октомври 2010 г., общото плащане по рекапитализацията от унгарската държава за FHB съответства на възнаграждение в размер на 10,49 %, което отговаря на условията, предвидени в схемата за предоставяне на гаранции и рекапитализация.
(82)
Комисията отбелязва със задоволство, че банката е възстановила отпуснатата от държавата рекапитализация в рамките на срок от по-малко от една година (т.е. банката е рекапитализирана на 23 март 2009 г., а средствата са възстановени на държавата на 19 февруари 2010 г.).
(83)
Възнаграждението по получения от банката средносрочен заем по схемата за ликвидност е в размер на по-високото от i) специалното право на тираж на МВФ (наричано по-долу „СПТ“) + 345 базисни пункта и ii) 12-месечния междубанков лихвен процент (наричан по-долу „IBOR“) + 100 базисни пункта + 123,5 базисни пункта (което съответства на среден месечен процент между 3,79 % и 4,08 %), в съответствие с предвидените в схемата за ликвидност условия.
(84)
Споразумението за средносрочен държавен заем предвижда той да бъде погасен […], като се започне от 11 февруари 2011 г. Според представената от унгарските органи информация FHB е погасила четири вноски по заема, които са били дължими на 11 февруари 2011 г., 11 май 2011 г., 11 август 2011 г. и 11 ноември 2011 г. Комисията отбелязва със задоволство, че до момента FHB е изпълнявала надлежно своите задължения за плащане по средносрочния заем. Комисията няма основания за съмнения относно пълното и навременно погасяване на заема на падежа му.
(85)
Тази оценка е потвърдена от доброто изпълнение на FHB, въпреки трудностите в унгарския банков сектор и относително високото съотношение на основния капитал от първи ред на банката (12 % в края на 2008 г., което се увеличава на 16,9 % след рекапитализацията през 2009 г. и се запазва на високо равнище от 10,5 % след възстановяването на държавния капитал). По това време капиталовото изискване за унгарските банки е 8 %. За разлика от някои от нейните конкуренти, банката успява да запази своята стабилна капиталова позиция (РКА от 10,5 % през март 2009 г. след възстановяването на рекапитализацията към държавата). Освен това тя запазва своя рейтинг Baa3 от Moody's, което все пак попада в категорията с инвестиционен рейтинг.
(86)
С оглед на изложените факти Комисията вярва, че FHB е била изпаднала в затруднено положение само временно, а не фундаментално. Следователно тя счита, че платеното от банката възнаграждение е подходящо и отговаря на изискваното възнаграждение от стабилна банка.
(87)
Предвид факта, че жизнеспособността на банката не е застрашена от продължаващите трудности в Унгария, Комисията няма да изисква заплащането на допълнително възнаграждение към държавата.
(88)
Освен това заплатеното от FHB възнаграждение към държавата за средносрочния заем (вж. съображение 84) отговаря на предвидените в схемата за ликвидност условия. Следователно Комисията счита, че възнаграждението и по двете мерки за помощ е подходящо.
(89)
Комисията отбелязва също така като благоприятен факта, че банката не е плащала дивиденти по своите обикновени акции за 2009 г. и 2010 г. От FHB са въведени също така определени ограничения по отношение на заплатата, възнаграждението и надбавките на своите висши ръководители до прекратяване на участието на унгарската държава.
(90)
Следователно Комисията счита, че планът за преструктуриране гарантира подходящ собствен принос от страна на банката, нейните акционери и ръководство към разходите за преструктуриране.
8.4.2.4. Мерки за отстраняване на нарушенията на конкуренцията
(91)
Комисията отбелязва, че предвидените в плана за преструктуриране на банката мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията не са достатъчни. Първо, не са предприети структурни мерки. Второ, поведенческите мерки в плана за преструктуриране важат само докато банката използва инжектирания от държавата капитал. Трето, Комисията със задоволство отбелязва, че до момента FHB надлежно изпълнява своите задължения за плащане, произтичащи от средносрочния заем. Комисията няма причини да се съмнява в способността на банката да извърши пълното и навременно плащане по заема при настъпване на неговия падеж. Четвърто, пазарната позиция на FHB не се е променила значително след придобиването на Allianz Bank (с пазарни дялове от [3 % - 3,3 %] и [3,4 % - 3,6 %] съответно преди и след придобиването), което вдъхва увереност на Комисията, че въздействието на това придобиване върху нарушенията на конкуренцията е ограничено.
(92)
Поведенческите мерки са ограничени до следното:
-
банката няма да прилага каквато и да било агресивна бизнес стратегия,
-
банката няма да инвестира в нови области на дейност, освен ако тези инвестиции са одобрени преди подписването на споразумението за рекапитализация,
-
банката следва да избягва оповестяването на наличието на държавна помощ.
(93)
Комисията не счита, че другите поведенчески мерки, свързани с рекапитализацията, които са посочени от унгарските органи в отговора им на решението за откриване от 27 януари 2011 г., могат да бъдат считани за мерки, които ограничават предизвиканите от помощта нарушения конкуренцията.
(94)
Като се има предвид обаче малкият дял на FHB на пазарите на физически лица и фирми ([0,9 % - 1,08 %] и [0,5 % - 0,9 %] пазарен дял съответно на пазарите на депозити на физически лица и на фирми) и с оглед на факта, че банката е възстановила инжектирания от държавата капитал в рамките на по-малко от една година от емитирането му, Комисията е на мнение, че нарушенията на конкуренцията са били ограничени. Освен това, предвид факта, че FHB вече е погасила четири вноски от средносрочния държавен заем по схемата за ликвидност, Комисията няма основания за съмнение, че банката ще погаси заема изцяло и навременно.
(95)
Нещо повече, заплатеното възнаграждение на държавата съответства на схемата за предоставяне на гаранции и рекапитализация и, следователно, е подходящо съгласно изискването на точка 34 от Съобщението относно преструктурирането.
ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(96)
Комисията счита, че въз основа на предоставената от унгарските органи информация и актуализирания план за преструктуриране на FHB, описан в раздел IV от настоящото решение, приложените мерки за помощ под формата на заем за подпомагане на ликвидността и рекапитализацията са съвместими с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3, буква б) от Договора и изпълняват изискванията на Съобщението относно преструктурирането от гледна точка на жизнеспособност, споделяне на тежестта и мерки за смекчаване на нарушенията на конкуренцията.
(97)
По изключение унгарските органи се съгласиха настоящото решение да бъде прието на английски език като единствен автентичен език,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Мерките, състоящи се от средносрочен държавен заем в размер на 120 млрд. HUF (приблизително 410 млн. EUR), отпуснат на 25 март 2009 г. с падеж 11 ноември 2012 г., и рекапитализация в размер на 30 млрд. HUF (приблизително 100 млн. EUR) под формата на привилегировани акции със специално право на дивидент плюс едно право на глас, предоставени на 31 март 2009 г., приведени в действие от Унгария в полза на FHB Jelzálogbank Nyrt, са съвместими с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3, буква б) от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Член 2
Адресат на настоящото решение е Унгария.
Съставено в Брюксел на 22 февруари 2012 година.
SKLEP KOMISIJE
z dne 22. februarja 2012
o državni pomoči št. SA.29608 (C37/10), ki jo je Madžarska izvedla za dokapitalizacijo banke FHB Jelzálogbank Nyrt
(notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 1021)
(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)
(Besedilo velja za EGP)
(2014/296/EU)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,
ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,
po pozivu zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi določbami (1) in ob upoštevanju teh pripomb,
ob upoštevanju naslednjega:
I. POSTOPEK
(1)
25. marca 2009 je Madžarska odobrila FHB Jelzálogbank Nyrt (v nadaljnjem besedilu: banka FHB ali banka) srednjeročno državno posojilo v višini 120 milijard madžarskih forintov (HUF) (okoli 410 (2) milijonov EUR) na podlagi sheme likvidnosti za madžarske banke, ki jo je Komisija odobrila 14. januarja 2010 (3). Madžarski organi so 31. marca 2009 dokapitalizirali banko FHB s 30 milijardami HUF (okoli 100 milijoni EUR) prek izdaje novih prednostnih delnic z udeležbo v posebnih dividendah in ene delnice z glasovalno pravico, katerih izdaja je bila odobrena 31. marca 2009 na podlagi sheme jamstev in dokapitalizacije, ki jo je odobrila Komisija (4).
(2)
Z dopisi z dne 3. aprila, 13. maja, 14. julija in 11. septembra 2009 je Komisija od madžarskih organov zahtevala informacije v zvezi s pogoji dokapitalizacije. Ti so ji odgovorili z dopisi z dne 24. aprila, 2. junija, 12. avgusta in 9. oktobra 2009.
(3)
Zaradi dvoma o zdravju banke ob dokapitalizaciji je Komisija 19. oktobra 2009 zahtevala, da Madžarska predloži načrt prestrukturiranja banke FHB, ki bo usklajen s Sporočilom Komisije o ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja in oceni ukrepov prestrukturiranja v finančnem sektorju v sedanji krizi na podlagi pravil o državni pomoči (5) (v nadaljnjem besedilu: sporočilo o prestrukturiranju). Madžarska je dodatne informacije sporočila 12. in 19. novembra 2009, osnutek načrta prestrukturiranja pa predložila 26. januarja 2010.
(4)
19. februarja 2010 je banka FHB državi v celoti poplačala znesek dokapitalizacije.
(5)
Z dopisoma z dne 24. in 25. marca 2010 je Madžarska predložila dodatne informacije Komisiji. Banka FHB je na redni skupščini delničarjev 21. aprila 2010 odločila o plačilu obresti državi za dokapitalizacijo, nato pa je Komisija z dopisom z dne 22. aprila 2010 zahtevala informacije.
(6)
Komisija je z dopisoma z dne 2. junija in 1. oktobra 2010 zahtevala dodatne informacije. Madžarski organi so te informacije sporočili z dopisom z dne 11. junija 2010.
(7)
15. junija 2010 je Madžarska predložila posodobljen načrt prestrukturiranja, ki je bil dopolnjen z dodatnim bistvenim podatkom, predloženim 30. septembra 2010.
(8)
Madžarski organi so z dopisi z dne 18. junija, 28. julija in 5. oktobra 2010 predložili dodatne informacije in Komisijo z dopisom z dne 29. oktobra 2010 obvestili, da je banka FHB plačala obresti za dokapitalizacijo.
(9)
16. decembra 2010 je Komisija sprejela odločitev o začetku postopka na podlagi člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Pogodba) v zvezi z ukrepi pomoči v korist FHB. Madžarski organi so Komisijo pozneje zaprosili, da svojo odločitev dopolni, saj je bila v nekaterih delih netočna in neažurna. Zato je bila nadomeščena z novo odločitvijo z dne 24. januarja 2011 (6) (v nadaljnjem besedilu: odločitev o začetku postopka). Z dopisom z dne 24. januarja 2011 je Komisija sporočila madžarskim organom, da bo začela postopek na podlagi člena 108(2) Pogodbe v zvezi z ukrepom pomoči. Odločitev Komisije o začetku postopka je bila v Uradnem listu Evropske unije objavljena 18. junija 2011. Komisija je pozvala zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe o ukrepu.
(10)
Z dopisom z dne 2. marca 2011 so madžarski organi predložili svoje pripombe na odločitev Komisije o začetku postopka z dne 24. januarja 2011, s katero je ta sprožila formalni postopek preiskave v zvezi z ukrepom, odobrenim za banko FHB. Njihova stališča so bila dopolnjena s pripombami, ki jih je z dopisom z dne 11. julija 2011 posredovala banka FHB.
(11)
Z dopisom z dne 18. julija 2011 je tretja stran (Magyar Jelzálogbank Egyesület - Združenje madžarskih hipotekarnih bank) predložila Komisiji svoje pripombe na odločitev o začetku postopka.
(12)
Dodatno posodobitev načrta prestrukturiranja in dodatne informacije o poplačilu obresti državi so madžarski organi predložili z dopisom z dne 3. oktobra 2011.
(13)
15. decembra 2011 je bil podpisan nov sporazum med banko FHB in Madžarsko, po katerem se je banka zavezala državi plačati obresti, za katere sta se prvotno dogovorili s sporazumom o dokapitalizaciji.
II. OPIS UPRAVIČENKE
1.1 UPRAVIČENKA
(14)
Banko FHB je ustanovila Madžarska leta 1997. Država je postopoma odprodala svoj delež v njej. Leta 2003 je bila banka FHB uvrščena na borzno kotacijo v Budimpešti in država je avgusta 2007 zmanjšala svoj večinski delež v njej na le nekaj več kot 4 %.
(15)
Banka FHB je bila prvotno ustanovljena kot hipotekarna banka za spodbujanje uporabe hipotekarnih obveznic. Zavezana je bila strogim pravilom v zvezi z omejenim poslovanjem, zavarovanjem in posebnim nadzorom za zagotavljanje najvišje stopnje varnosti hipotekarnih obveznic. Banka FHB je prvotno smela ponujati samo dolgoročna hipotekarna posojila in poroštva v zvezi z njimi in sklepati nekatere posle z izvedenimi finančnimi inštrumenti za kritje svoje pozicije, nastale iz naslova hipotekarnih posojil. Hipotekarne obveznice so bile glavni vir sredstev njene posojilne dejavnosti. Banka je tudi refinancirala hipotekarna posojila, ki so jih podaljšale druge banke.
(16)
Leta 2006 je banka FHB predstavila svoj nov strateški načrt širitve bančne dejavnosti in mreže poslovalnic, da bi z vstopom na trg bančnih storitev za prebivalstvo prek FHB Commercial Bank povečala svoje možnosti financiranja in poslovanja. Sčasoma je banka FHB začela tržiti različne vrste posojil prebivalstvu in podjetjem in ponujati storitve vodenja tekočega računa, depozitov in kartičnega poslovanja ter tako širiti svoj nabor bančnih produktov na strani pasive.
(17)
Banka FHB je bančna skupina, ki jo sestavljajo matično podjetje, FHB Mortgage Bank Co. Plc, in njegova hčerinska podjetja v popolni lasti: FHB Commercial Bank Ltd, FHB Service Ltd, FHB Real Estate Ltd in FHB Life Annuity Real Estate Investment Ltd. Dejavna je zlasti na trgu hipotekarnih obveznic. Na njem ima banka FHB 23-odstotni tržni delež (2009) in je drugi največji akter na madžarskem trgu (za banko OTP Bank s 74-odstotnim tržnim deležem). FHB ima 4,6-odstotni tržni delež na trgu hipotekarnih posojil prebivalstvu in 0,6-odstotni delež pri depozitih prebivalstva.
(18)
Ko je bila banka marca 2009 dokapitalizirana, je bila njena skupna bilančna vsota 746,2 milijarde HUF. Na isti datum je bil njen količnik kapitalske ustreznosti (v nadaljnjem besedilu: KKU) 10,5 %. Z dokapitalizacijo, ki jo je izvedla država, se je njen KKU povečal na 16,1 % na dan 31. december 2009 (izračunan na podlagi madžarskih računovodskih pravil).
1.2 OZADJE
(19)
Madžarska je ena od držav članic, ki jih je finančna kriza še posebno prizadela. Leta čezmerne državne potrošnje ter razmah gradbeništva in zasebne potrošnje, ki sta se napajala iz posojil, so povzročili resno gospodarsko neravnotežje že pred krizo. Zaradi razširjenosti posojil fizičnim osebam v eurih in švicarskih frankih in stalne odvisnosti od zunanjih virov financiranja sta bila država in njen bančni sektor zlasti ranljiva za nihanja vrednosti tečaja madžarskega forinta, ki je v krizi bistveno oslabel.
(20)
Finančna kriza je prizadela Madžarsko do te mere, da so ji Mednarodni denarni sklad (v nadaljnjem besedilu: MDS), Evropska unija (v nadaljnjem besedilu: EU) in Svetovna banka v novembru 2008 morali zagotoviti nujna posojila za pomiritev napetosti na finančnih trgih v državi.
(21)
Na resno motnjo v madžarskem gospodarstvu, ki jo je povzročila kriza, se je madžarska vlada odzvala z uvedbo številnih ukrepov v podporo finančnemu sektorju, ki so bili skupno financirani iz paketa sredstev MDS/EU/Svetovne banke. Ukrepi so zajemali shemo likvidnostne podpore ter shemo jamstev in dokapitalizacije.
(22)
Shema likvidnostne podpore (v nadaljnjem besedilu: shema likvidnosti), vzpostavljena z madžarskim zakonom o javnih financah, zagotavlja likvidnost s posojili finančnim institucijam. Komisija jo je odobrila 14. januarja 2009 (7) in nato večkrat podaljšala njeno trajanje, nazadnje do 31. decembra 2011 (8).
(23)
Z odločitvijo z dne 12. februarja 2009 (9) je Komisija odobrila madžarsko shemo jamstev in dokapitalizacije. Na tej podlagi je Madžarska lahko vpisala prednostne delnice, ki se v bankah štejejo za kapital prvega reda. Dokapitalizacijski del sheme je bil že večkrat podaljšan, nazadnje do 31. decembra 2011.
(24)
Po shemi jamstev in dokapitalizacije morajo madžarski organi, če dokapitalizacija preseže 2 % tveganju prilagojene aktive banke (v nadaljnjem besedilu: TPA), o tem najprej obvestiti Komisijo in pripraviti podrobno oceno, zakaj naj se taka banka še šteje za v osnovi zdravo. Če Komisija ne sprejme ocene, da je banka v osnovi zdrava, je mogoče dokapitalizacijo vseeno izvesti, vendar je treba povečati obresti, da se upošteva večje tveganje, načrt prestrukturiranja pa je treba Komisiji predložiti v šestih mesecih od dokapitalizacije.
Razlogi za težave FHB
(25)
Finančna kriza je Madžarsko resno prizadela, kar je poleg drugih notranjih problemov bančnega sektorja še poslabšalo stanje za madžarske banke.
(26)
Banka FHB je potrebovala državno podporo, ker njeno matično podjetje, v nasprotju s številnimi drugimi madžarskimi bankami, ni bilo iz euroobmočja in zato ni mogla pridobiti poceni financiranja, ki ga je ponujala Evropska centralna banka (v nadaljnjem besedilu: ECB). Instrumenti ECB, vključno z različnimi repo instrumenti, so bili v euroobmočju na voljo od jeseni 2008. Narodna banka Madžarske je v začetku leta 2010 vzpostavila svoj instrument, vendar pa je ta povečal dostopnost le do financiranja v madžarskem forintu in ne euru, kar je bilo po navedbah banke FHB ključno v najhujšem primežu krize (10).
(27)
Po navedbah madžarskih organov je bilo banko FHB treba dokapitalizirati za zagotavljanje njene solventnosti in v protiutež likvidnostnim težavam, s katerimi se je soočal ves bančni sektor na Madžarskem.
III. OPIS UKREPOV POMOČI
(28)
Ukrepa pomoči, ki ju je Madžarska odobrila za banko FHB in sta opisana v odločitvi Komisije o začetku postopka z dne 24. januarja 2011, zajemata:
-
srednjeročno državno posojilo na podlagi sheme likvidnosti v višini 120 milijard HUF (približno 410 milijonov EUR), odobreno 25. marca 2009, z datumom zapadlosti 11. november 2012,
-
dokapitalizacijo v višini 30 milijard HUF (približno 100 milijonov EUR) v obliki izdaje novih prednostnih delnic z udeležbo v posebnih dividendah in ene delnice z glasovalno pravico, odobreno 31. marca 2009 na podlagi sheme jamstev in dokapitalizacije.
(29)
S sporazumom o dokapitalizaciji med Madžarsko in banko FHB je bila določena formula za izračun obrestne mere za te delnice, ki se državi izplača v obliki dividend in znaša 10,49 %, kar je v skladu z obrestno mero za banke, ki so v osnovi zdrave, določeno s shemo jamstev in dokapitalizacije. Dokapitalizacija je bila 9 % TPA banke FHB, kar je nad 2-odstotnim pragom, določenim s shemo jamstev in dokapitalizacije, do katerega se institucije upravičenke še štejejo za v osnovi zdrave. Ker o ukrepu ni bila uradno obveščena pred njegovim izvajanjem, Komisija ni imela priložnosti preveriti, ali naj se banka šteje za v osnovi zdravo po shemi jamstev in dokapitalizacije ali ne. Kadar se po shemi jamstev in dokapitalizacije šteje, da upravičenka v osnovi ni zdrava, je treba pripraviti načrt prestrukturiranja, obrestna mera pa mora odražati dejstvo, da banka v osnovi ni zdrava in biti večja od obrestne mere za v osnovi zdravo banko.
(30)
Banka je v tem obdobju uspešno kljubovala težavam, saj je bila njena kapitalska pozicija trdna (KKU v višini 10,5 % marca 2009), agencija za ocenjevanje kreditne sposobnosti Moody's Investors Service (v nadaljnjem besedilu: Moody's) pa ji je podelila oceno Baa3, kar je še vedno v naložbenem razredu. Februarja 2010, manj kot devet mesecev po dokapitalizaciji, je banka odkupila od države prednostne delnice z udeležbo v posebnih dividendah.
(31)
Banka je sklenila, da bo dokapitalizacijo odplačala na podlagi pregleda tekočega in pričakovanega KKU, in sicer ob upoštevanju makroekonomske napovedi, ki jo je uporabila pri načrtovanju za leto 2010, ter napovedi obsega poslovanja, stanja in podatkov o tveganju iz svojega finančnega načrta za leto 2010. Pregled je pokazal, da je bila kljub globalni finančni krizi banka ob koncu leta v dosti boljšem stanju od pričakovanega ob sklenitvi sporazuma o dokapitalizaciji z Madžarsko v začetku leta 2009.
(32)
Banka FHB je poplačala državo za dokapitalizacijo, ni pa ji plačala kakršnih koli obresti, kar je kršitev sporazuma o dokapitalizaciji (11). Vendar pa je banka menila, da prednostne delnice z udeležbo v posebnih dividendah v lasti države ne prinašajo neposredne pravice do izplačila dividend, temveč da njihova prednostna pravica pomeni samo, da je bila banka zavezana plačati zajamčene dividende državi preden izplača dividende na navadne delnice. Glede na dejstvo, da navadni delničarji niso prejeli dividend v obdobju, v katerem je imela država prednostne delnice z udeležbo v posebnih dividendah v svoji lasti, to po mnenju banke pomeni, da ta ni bila dolžna izplačati prednostnih dividend. Poleg tega je banka FHB trdila, da ob objavi dividend za leto 2009 država sploh ni imela v svoji posesti prednostnih delnic z udeležbo v posebnih dividendah, saj jih je banka že pred tem od nje odkupila.
(33)
Banka FHB je obvestila Komisijo, da je sodelovala v testu izjemnih situacij na ravni EU, izvedenem leta 2010, ki ga je usklajeval Odbor evropskih bančnih nadzornikov v sodelovanju z ECB in madžarskim organom za finančni nadzor. Test izjemnih situacij je bil osredotočen na kapitalsko ustreznost, likvidnostna tveganja pa niso bila neposredno preverjena za izjemne situacije. Glede na rezultate testa, opravljenega na podlagi konsolidiranih podatkov na dan 31. decembra 2009, se je za banko FHB priporočalo oblikovanje varnostnih rezerv kapitala prvega reda v višini [več kot 50] (12) milijonov EUR pri 6-odstotnem pragu količnika ustreznosti kapitala prvega reda.
(34)
Z Zakonom CX o dopolnitvi nekaterih zakonov, ki urejajo gospodarstvo in finance, iz leta 2010 (v nadaljnjem besedilu: Zakon CX iz leta 2010), ki je začel veljati 21. avgusta 2010, je Madžarska dopolnila Zakon CIV o stabilnosti sistema finančnega posredovanja iz leta 2008 (v nadaljnjem besedilu: zakon o stabilizaciji). Z zakonom CX iz leta 2010 je bila za nazaj ustvarjena pravna podlaga za zahtevek Madžarske zoper banko FHB za obresti v zvezi z dokapitalizacijo, čeprav Madžarska v trenutku skupščine delničarjev banke, na kateri se je odločalo o plačilu dividend, več ni bila njena delničarka.
(35)
28. oktobra 2010 sta Madžarska in banka FHB podpisali sporazum, po katerem se je banka FHB zavezala tej plačati obresti v višini 890 milijonov HUF za dokapitalizacijo in zamudne obresti v višini 11 726 786 HUF.
(36)
Vrednost obresti je bila domnevno določena na podlagi pogojev sheme likvidnosti. Madžarski organi so trdili, da so bila sredstva za dokapitalizacijo zagotovljena iz istega vira kot za likvidnostno podporo v obliki posojila in da bi zato morale biti obresti za dokapitalizacijo in likvidnostno podporo enake. S kapitalom je banka FHB lahko začela razpolagati 6. maja 2009, poplačan pa je bil 19. februarja 2010. Obrestovan je bil po isti obrestni meri kot za posojilo v višini okoli 400 milijonov EUR. Po informacijah, ki jih je sporočila Madžarska, je bila povprečna izračunana obrestna mera med 3,79 % in 4,08 % mesečno, medtem ko so se dejanske obresti obračunale tedensko. Po informacijah, ki so jih sporočili madžarski organi, je bila skupna vsota obresti v višini vrednosti 890 milijonov HUF plačana ob koncu leta 2010.
(37)
Zamudne obresti so bile zaračunane v skladu z referenčno obrestno mero za Madžarsko v višini 5,97 %, kot jo je objavila Komisija (13), povečano za 100 bazičnih točk. Zamudne obresti so bile izračunane za obdobje med 21. avgustom 2010, ko je začel veljati dopolnjeni zakon o stabilizaciji, in 28. oktobrom 2010, ko je bil podpisan omenjeni sporazum.
(38)
15. decembra 2011 sta Madžarska in banka FHB sklenili nov sporazum, po katerem se je ta zavezala državi plačati skupaj 10,49 % skupnega zneska dokapitalizacije (to pomeni, da je skupni znesek plačila 2 491 742 522 HUF). Po tem novem sporazumu se je banka FHB tako zavezala državi do 31. decembra 2011 plačati dodatni znesek v višini 1 601 742 552 HUF, izračunan tako, da se od skupnega zneska obresti v višini 890 milijonov HUF, omenjenega v uvodni izjavi 36 zgoraj, odštejejo obresti, ki so že bile plačane 28. oktobra 2010.
IV. NAČRT PRESTRUKTURIRANJA
(39)
30. septembra 2010 je Madžarska predložila posodobljen načrt prestrukturiranja banke FHB Komisiji. Dodatne informacije o načrtu prestrukturiranja so bile Komisiji predložene z dopisom z dne 3. oktobra 2011. Glavni vidiki načrta prestrukturiranja so že opisani v odločitvi Komisije o začetku postopka. Dodatni elementi so bili predloženi 3. oktobra 2011 in so opisani v oddelkih 4.1 do 4.3.
4.1 SPOSOBNOST PREŽIVETJA
(40)
Leta 2010 sta bila mednarodno in domače gospodarsko okolje precej težka, čeprav se je že kazalo izboljšanje. Leta 2010 je donosnost madžarskega bančnega sektorja močno zaostajala za letom pred tem. Z Zakonom XC iz leta 2010, ki je začel veljati 13. avgusta 2010, je madžarska vlada uvedla posebni davek na finančne ustanove, prek katerega je zbrala skupno 187 milijard HUF, ki so ga večinoma plačale posojilne institucije.
(41)
Povpraševanje prebivalstva po posojilih se je med letom 2010 zelo zmanjšalo, hkrati pa je ponudba oslabela zaradi neugodnih sprememb regulativnega okolja in tržnih razmer. Posojanje podjetjem, gledano na sektor v celoti, je ravno tako trpelo, čeprav so nekatere banke, vključno z banko FHB, razširile svoje poslovanje s podjetji.
(42)
Najpomembnejša dogodka v zvezi s poslovanjem in finančnimi rezultati banke FHB sta bila njen prevzem Allianz Commercial Bank Ltd (v nadaljnjem besedilu: banka Allianz) in sklenitev dolgoročnega sporazuma o strateškem sodelovanju med Allianz Hungaria Insurance Co. Ltd. (v nadaljnjem besedilu: zavarovalnica Allianz Madžarska) in banko FHB. Prevzem je bil zaključen 30. septembra 2010. Hkrati je banka FHB sprožila projekt povezovanja za združitev banke Allianz in banke FHB Commercial Bank ter za racionalizacijo in optimizacijo poslovanja celotne skupine (mreže podružnic, distribucijskih kanalov, portfelja izdelkov, dejavnosti informacijske tehnologije, organizacijske strukture in človeških virov itd.).
(43)
Prevzem je imel pozitiven učinek na neto dobiček skupine FHB leta 2010, saj so enkratne postavke v zvezi s prevzemom izravnale negativni učinek posebnega davka na banke, izgube na portfelju posojil in rast stroška financiranja. Skupni dobiček banke FHB je leta 2010 bil 11,2 milijarde HUF, kar je 58,9 % več kot leta 2009.
(44)
S prevzemom banke Allianz se je bistveno povečalo število računov prebivalstva in podjetij pri banki FHB, in sicer z […] decembra 2009 na […] decembra 2010 (+[…] %). Vendar pa se zaradi velikega števila mirujočih računov znesek depozitov ni povečal temu sorazmerno, ampak se je povečal z […] milijard HUF decembra 2009 na […] milijard HUF decembra 2010 (+[…] %). Tržni delež banke FHB se je na trgu depozitov prebivalstva povečal z […] % na […] %, na trgu depozitov podjetij pa z […] % na […] %. S prevzemom banke Allianz se zato poveča delež depozitov v kolaču financiranja banke FHB in zmanjša znesek hipotekarnih obveznic z […] milijard HUF leta 2010 na […] milijard HUF leta 2011.
(45)
Banka FHB je napovedala, da na podlagi ocenjene konsolidirane bilance in izkaza poslovnega izida za leto 2011 pričakuje, da bo njen KKU decembra 2011 okoli […] %. Ta napoved upošteva dodatno plačilo Madžarski v zvezi z dokapitalizacijo iz marca 2009, ki je bilo izvedeno po sporazumu z Madžarsko 15. decembra 2011.
4.2 PORAZDELITEV BREMENA
(46)
Za dokapitalizacijo v višini 30 milijard HUF je banka FHB oktobra 2010 plačala obresti v višini 890 milijonov HUF. Obrestovana je bila po isti obrestni meri kot za posojilo v višini 120 milijard HUF, oziroma po povprečni obrestni meri med 3,79 % in 4,08 % mesečno.
(47)
Po novem sporazumu, ki sta ga 15. decembra 2011 podpisali banka FHB in Madžarska, se je ta zavezala državi plačati skupne obresti v višini 2 491 742 552 HUF, kar je enako 10,49 % zneska dokapitalizacije, kot sta se banka in država s sporazumom tudi prvotno dogovorili.
4.3 UKREPI ZA OMEJITEV IZKRIVLJANJA KONKURENCE
(48)
V dodatnih informacijah, sporočenih oktobra 2011, izkrivljanje konkurence ni izrecno obravnavano, razen poudarka, da sta tržna deleža banke FHB pri depozitih prebivalstva ([med 0,7 % in 1,3 %], stanje na dan 31. december 2010 in [med 0,65 % in 1,3 %], stanje na dan 30. junij 2011) in depozitih podjetij ([med 0,4 % in 0,95 %], stanje na dan 31. december 2010 in [med 1 % in 1,35 %], stanje na dan 30. junij 2011) kljub nakupu banke Allianz še vedno omejena.
V. RAZLOGI, KI UPRAVIČUJEJO ZAČETEK FORMALNEGA POSTOPKA
(49)
Komisija je začela formalni postopek preiskave, ker je menila, da glavne predpostavke, na katerih slonita načrt prestrukturiranja in napoved poslovnega rezultata banke FHB, niso bile zadosti utemeljene in niso upoštevale, da je banka FHB pred tem kupila banko Allianz. Poleg tega je Komisija izrazila dvom o dolgoročni sposobnosti preživetja banke FHB, glede na njeno visoko izpostavljenost do medbančnih virov financiranja in trga nepremičnin na Madžarskem.
(50)
Glede na nizke obresti za dokapitalizacijski kapital, plačane državi oktobra 2010 (ki ustrezajo povprečni obrestni meri med 3,79 % in 4,08 %, kot je ta določena s shemo likvidnosti), je Komisija ob tem izrazila dvom tudi o zadostnosti prispevka lastnih sredstev banke k njenim naporom za prestrukturiranje. Nakup banke Allianz, ki ga je izvedla banka FHB, in sporazum banke z zavarovalnico Allianz Madžarska je vzbudil dvom tudi o tem, ali je bila pomoč omejena na najnižjo potrebno.
(51)
Nazadnje je Komisija menila tudi, da madžarski organi niso dokazali, da so bili sprejeti zadostni ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence na trgu zaradi državne pomoči, ki jo je prejela FHB, zlasti ob upoštevanju njene strategije širjenja, nedavnega prevzema banke Allianz in dejstva, da so bile obresti, plačane državi za dokapitalizacijo, nezadostne.
VI. PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI
(52)
Komisija je 18. julija 2011 prejela pripombe Združenja madžarskih hipotekarnih bank (v nadaljnjem besedilu: združenje). Združenje se je v svojih pripombah sklicevalo na obseg krize, ki je prizadela madžarsko gospodarstvo in bančni sektor v letih 2008-2009, in izpostavilo, da je bila izvedba dokapitalizacije banke FHB posledica težkega makroekonomskega okolja zaradi krize. Poseg države v korist banke FHB je bil usmerjen k reševanju resnega tveganja za madžarski sektor hipotekarnih posojil in trg hipotekarnih obveznic. Namreč, zaradi ranljivosti za tečajna nihanja, krepitve tečaja švicarskega franka glede na madžarski forint, zniževanja dohodkov potrošnikov in dviga nezaposlenosti se je kakovost knjigovodskih vrednosti hipotekarnih posojil hitro zelo poslabšala, število „slabih kreditov“ se je povečalo, zmožnosti financiranja bank pa upadle. To je še zlasti veljalo za banko FHB, ki se financira na kapitalskem trgu.
VII. PRIPOMBE DRŽAVE ČLANICE
(53)
Komisija je 2. marca 2011 prejela pripombe madžarskih organov, ki jih je banka FHB z dopisom z dne 11. julija 2011 dopolnila s svojimi pripombami.
7.1 SPOSOBNOST PREŽIVETJA
(54)
V odgovor na dvom Komisije o točnosti predpostavk, na katerih sloni načrt prestrukturiranja banke, madžarski organi trdijo, da finančne napovedi temeljijo na predpostavkah zunanjih strokovnjakov in so skladne z informacijami, ki so jim bile na voljo ob njihovi pripravi. Z vidika zdravja se ne razlikujejo od drugih finančnih načrtov ali napovedi, ki jih je pripravila banka FHB.
(55)
Po navedbah madžarskih organov je zagotovljena dolgoročna sposobnost preživetja banke FHB, kar je dokazano z njenim uspehom pri zbiranju sredstev na denarnih in kapitalskih trgih: leta 2009 je banka FHB izdala hipotekarne menice in obveznice v višini več kot 60 milijard HUF, zasebni vlagatelji pa so ji posodili skupaj […].
(56)
Poleg tega madžarski organi trdijo, da podatki v zvezi z depozitnimi računi prebivalstva kažejo, da se je na segmentu depozitov prebivalstva delež banke FHB povečal z […] % na […] % leta 2009, napoved za konec leta 2010 pa je […] %. Tudi število računov prebivalstva in velikost portfelja takih računov se stalno in dinamično povečujeta kljub napovedi tržnega upada. Zato banka in madžarski organi menijo, da napovedi gibanj depozitov in računov prebivalstva niso preveč optimistične.
(57)
Glede likvidnostnega stanja banke FHB je tega mogoče šteti za vzdržno trdnega, med drugim zato, ker mora banka doseči likvidnostne zahteve, ki jih predpišejo agencije za ocenjevanje kreditne sposobnosti. Likvidnost banke je bila trdna tudi v najtežjih obdobjih krize, kar je potrjeno z dopisom guvernerja madžarske centralne banke z dne 19. marca 2009 madžarskemu ministru za finance.
(58)
Nazadnje pa je kakovost premoženja banke v krizi oslabela bolj zaradi makroekonomske situacije Madžarske, upada dohodka na gospodinjstvo, padajoče stopnje zaposlenosti in rasti nezaposlenosti kot pa zaradi trenda rasti vrednosti švicarskega franka glede na madžarski forint. Čeprav je banka FHB sprožila številne sheme, s katerimi naj bi rešila dolžnike v težavah, se bo kakovost portfelja posojil trajno izboljšala zlasti prek gospodarske rasti in izboljšanih kazalnikov gospodarstva. Ekonomske napovedi madžarske centralne banke in vlade za leto 2011 napovedujejo rast bruto domačega proizvoda (v nadaljnjem besedilu: BDP), postopno izboljšanje zaposlenosti in manjšo stopnjo nezaposlenosti, kar bo verjetno bistveno vplivalo tudi na portfelj posojil banke FHB.
7.2 PORAZDELITEV BREMENA
(59)
Pripomba madžarskih organov je, da je banka FHB sklenila sporazume z banko Allianz in zavarovalnico Allianz Madžarska po tem, ko je 19. oktobra 2010 že v celoti poplačala državo za celotno izdano vrednost delnic in odplačala vrednost delnic, izdanih za dokapitalizacijo. Banka FHB je sklenila sporazume s podjetjem Allianz junija in julija 2010, prevzem pa je bil izveden septembra 2010. V tistem trenutku banka FHB v svojih bilancah ni več imela sredstev države. Zato ni možno, da je banka FHB financirala prevzem z dokapitalizacijo, poplačano februarja 2010. Pripravljalne analize in pogovori med FHB in podjetjem Allianz so se začeli šele, ko je bilo državno posojilo že poplačano. Poleg tega je bila nakupna cena, ki jo je banka FHB plačala banki Allianz (ob upoštevanju vrednosti lastnih delnic), okoli 3,3 milijarde HUF, medtem ko je bilo stanje lastniškega kapitala banke Allianz na dan 30. septembra 2010 blizu 14 milijard HUF. Banka FHB zato za prevzem banke Allianz ni potrebovala dodatnega kapitala in posel ni zmanjšal njenega lastniškega kapitala.
(60)
Poleg tega je to, da je bila pomoč omejena na najnižjo potrebno, izkazano z dejstvom, da je KKU banke FHB, ki je leta 2008 bil 11,3 %, dosegel ciljno 12-odstotno vrednost, ki jo je Komisija odobrila v okviru sheme jamstev in kapitala, šele po dokapitalizaciji.
(61)
Madžarski organi ugotavljajo tudi, da banka FHB ni izplačala dividend nekaj let zapored in da je odkupila nazaj le manjši delež svojih delnic glede na celotno vrednost lastniškega kapitala delničarjev. Skladno z omenjenim je ustrezna porazdelitev bremena zagotovljena zaradi nizkega zneska sredstev, ki so bila v preteklih letih vrnjena lastnikom in delničarjem.
7.3 UKREPI ZA OMEJITEV IZKRIVLJANJA KONKURENCE
(62)
Poleg ukrepov za omejitev izkrivljanja konkurence, ki jih omenja Komisija v svoji odločitvi, madžarski organi opozarjajo na dodatne ukrepe v zvezi s shemo jamstev in dokapitalizacije ter sporazumom o dokapitalizaciji med banko FHB in Madžarsko:
-
država je upravičena do posebnega veta na plačilo dividend in prevzeme (14) ter
-
banka mora izvajati določene omejitve glede plač, nagrajevanja in ugodnosti za vodstvene delavce do prenehanja deleža Madžarske (15).
(63)
Madžarski organi po njihovi razlagi pravil o državni pomoči ugotavljajo, da so omenjeni ukrepi v zvezi z ravnanjem in drugi ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence zavezujoči za banko FHB, oziroma so to bili, dokler je bila država delničarka banke.
(64)
Poleg zgoraj omenjenih ukrepov je banka FHB sprejela še dodatne zaveze, in sicer v točki 3.8 sporazuma o dokapitalizaciji, s katero je določeno, da je dokapitalizacijo treba nameniti za naslednje cilje:
-
da banka FHB izvede dokapitalizacijo banke FHB Commercial Bank,
-
da dokapitalizacija prispeva k stabilizaciji madžarskega trga hipotekarnih menic in posojil in se z njo financira razvoj posojilne dejavnosti za prebivalstvo ter mala in srednje velika podjetja,
-
da se z dokapitalizacijo izboljša stabilnost banke FHB in okrepi njena dejavna prisotnost na kapitalskem trgu, kar bo prispevalo k obnovi zaupanja naložbenikov,
-
da banka FHB sodeluje pri konsolidaciji tržnih segmentov, omenjenih zgoraj,
-
da banka FHB optimira svojo strukturo financiranja (strukturo pasive),
-
da banka FHB razširi svoj komplet orodij za boj zoper skrajne učinke makro (tečajnega) tveganja na strani kapitala.
(65)
Nasprotno od dvoma, ki ga je izrazila Komisija, dokapitalizacija banke FHB ni bila namenjena izkrivljanju konkurence prek širitve poslovanja banke FHB Commercial Bank. Dokapitalizacija te banke je bila zaveza, sprejeta s sporazumom o dokapitalizaciji. Osnovna dejavnost banke FHB Commercial Bank, ki je bila tudi podprta z dokapitalizacijo v višini 25 milijard HUF, financirano iz države dokapitalizacije, se ni spremenila. Portfelj posojil podjetjem kaže stalno rast, vendar pa njena stopnja ni večja od prejšnje.
(66)
Po mnenju madžarskih organov navedeno razkriva, da prenagljeno mnenje Komisije o ukrepih za omejitev izkrivljanja konkurence in njena trditev, da so „omenjeni ukrepi zelo omejeni“, nista utemeljena. Zato vztrajajo pri trditvi, da je sporazum o dokapitalizaciji ustrezal merilom, določenim z zakonom o stabilizaciji in zadevnimi sporočili Komisije.
VIII. OCENA POMOČI
8.1 OBSTOJ POMOČI
(67)
Komisija je v svoji odločitvi o začetku postopka z dne 24. januarja 2011 že ugotovila, da dokapitalizacija in likvidnostna podpora v obliki posojila za banko FHB pomenita državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe (16). Niti Madžarska niti banka FHB nista podali argumentov, ki bi vzbudili dvome o tej ugotovitvi.
8.2 ZAKONITOST POMOČI
(68)
Komisija je v svoji odločitvi o začetku postopka z dne 24. januarja 2011 že navedla, da dokapitalizacija v korist banke FHB ni bila v skladu s pogoji sheme jamstev in dokapitalizacije. Dokapitalizacija ni upoštevala zlasti zahtev, ki jih je treba uporabiti, ko dokapitalizacija preseže 2 % TPA prejemnika. Ukrep bi bilo zato treba priglasiti Komisiji ločeno v skladu s pogoji sheme jamstev in dokapitalizacije in členom 108(3) Pogodbe.
(69)
Posledično je Madžarska nezakonito in ob kršitvi člena 108(3) Pogodbe izvedla pomoč v obliki dokapitalizacije v korist banke FHB.
8.3 KOLIČINSKA OPREDELITEV ZNESKA POMOČI
(70)
Glede na ozadje prestrukturiranja banke FHB je treba upoštevati vse ukrepe, ki so bili zanjo odobreni. Zato je za oceno skladnosti treba upoštevati dokapitalizacijo v višini 30 milijard HUF in likvidnostno posojilo v višini 120 milijard HUF.
8.4 ZDRUŽLJIVOST POMOČI
8.4.1 Pravna podlaga
(71)
Kot je že navedeno v odločitvi Komisije z dne 24. januarja 2011, Komisija glede na posebne okoliščine na finančnih trgih meni, da se omenjeni ukrepi lahko presojajo z uporabo člena 107(3)(b) Pogodbe, v katerem je navedeno: „Kot združljivo z notranjim trgom se lahko šteje naslednje: […] pomoč […] za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu države članice“. Ker Komisija s tem sklepom presoja pomoč, ki jo je prejela banka FHB in njen načrt prestrukturiranja, zato meni, da je primerno, da svojo oceno poda na podlagi sporočil o uporabi pravil o državni pomoči v finančnem sektorju v krizi (17). Ta bo glede ocene načrta prestrukturiranja banke temeljila zlasti na sporočilu o prestrukturiranju (18).
8.4.2 Skladnost načrta prestrukturiranja
8.4.2.1 Ponovna vzpostavitev dolgoročnega uspešnega poslovanja podjetja
(72)
Komisija v svoji odločitvi o začetku postopka (19) dvomi o zanesljivosti predpostavk, ki jih je v svojih finančnih napovedih uporabila banka FHB. Komisija je ugotovila, da z načrtom prestrukturiranja, ki ga je predložila banka FHB septembra 2010, niso pojasnjeni razlogi za pravilnost uporabljenih predpostavk. Poleg tega, ker se za finančne napovedi zdi, da ne upoštevajo posledice nakupa banke Allianz in sporazuma z zavarovalnico Allianz Madžarska, Komisija ni mogla šteti predstavljenih napovedi za veljavne. Komisija je izrazila dvom tudi o predpostavkah banke, ki slonijo na močni rasti depozitov.
(73)
Poleg tega je bila Komisija zaskrbljena glede dolgoročne sposobnosti preživetja banke v zvezi z njenim poslovnim modelom, ki ga je ocenila za ranljivega za likvidnostne krize zaradi močnega opiranja na medbančne vire financiranja in majhen delež depozitov. Komisija je menila, da v načrtu prestrukturiranja banke, predloženim septembra 2010, niso podane zadostne podrobnosti o vzdržnosti njenega dolgoročnega financiranja, medtem ko izpostavlja vidik kapitala.
(74)
Na podlagi dodatnih informacij o načrtu prestrukturiranja banke, predloženih oktobra 2011, Komisija ugotavlja, da so finančne napovedi, zajete v načrtu prestrukturiranja iz septembra 2010, pripravljene na podlagi trdnih in zanesljivih predpostavk. Posodobljene informacije, vključno z nakupom banke Allianz, kažejo porast depozitov prebivalstva in podjetij pri banki, ki izvira iz računov, pridobljenih od banke Allianz. Ta prevzem podpira predpostavke o rasti depozitov.
(75)
Komisija odobrava tudi dejstvo, da rast depozitov prispeva k razpršitvi virov financiranja banke, zmanjšanju relativne uteži hipotekarnih obveznic v njenem kolaču financiranja in zmanjšanju njene odvisnosti od medbančnih virov financiranja. Na podlagi sporočenih informacij se je delež medbančnega financiranja (tj. vsota izdanih obveznic, depozitov bank in dela hipotekarnih obveznic, ki se ne uporablja za refinanciranje posojil), izražen kot odstotek skupne pasive banke, zmanjšal s [35 %-30 %] na dan 31. decembra 2009 na [30 %-25 %] na dan 31. decembra 2010. Rezultat tega uravnoteženja kolača financiranja banke v korist depozitov je, da se je njen povprečni strošek financiranja (izračunan kot vsota izdatkov za obresti na skupno pasivo) izboljšal s [7-6,5] bazičnih točk na dan 31. decembra 2009 na [6-5,5] bazičnih točk na dan 31. decembra 2010. Tudi donosnost sredstev se je izboljšala z [0,90 %-1 %] v letu 2009 na [1,05 %-1,10 %] v letu 2010. Ta pozitiven trend se je potrdil v napovedi banke, ki za donosnost sredstev leta 2014 napoveduje, da se bo ta stabilizirala pri [1,05 %-1,2 %] po osnovnem scenariju in [0,9 %-1,05 %] po scenariju izjemnih situacij. V letu 2014 naj bi donosnost kapitala bila [11 %-13 %] po osnovnem scenariju in [10 %-12 %] po scenariju izjemnih situacij.
(76)
Komisija je v svoji odločitvi o začetku postopku izrazila tudi skrb glede zadostnosti ukrepov, ki so jih v tistem trenutku izvajali madžarski organi v zvezi z izpostavljenostjo banke FHB madžarskemu trg nepremičnin in neugodnim tečajnim gibanjem. Na podlagi informacij, ki jih je Madžarska predložila 9. decembra 2011, pa Komisija pozdravlja dejstvo, da je banka FHB sprejela potrebne ukrepe, da bistveno zmanjša svojo udeležbo na trgu hipotekarnih obveznic (20). Banka je znatno povečala tudi svoj delež posojil prebivalstvu s [3 %-5 %] leta 2009 na [9 %-11 %] leta 2011. Komisija ugotavlja tudi, da je „posel z banko Allianz“ (21) bistveno prispeval k tem pozitivnim trendom. Glede izpostavljenosti banke neugodnemu tečajnemu gibanju pa se njena zaveza, da bo razširila svoj komplet orodij za boj zoper skrajne učinke tečajnega tveganja na kapitalski strani, lahko sprejme za primerno, da razblini dvom Komisije (22), ker banki omogoča odpraviti ali zavarovati svoje tečajno tveganje, ki izhaja iz poslovanja v tujih valutah.
(77)
Komisija zato meni, da so v posodobljenem načrtu prestrukturiranja, ob upoštevanju posla z banko Allianz, utemeljene konkretne ciljne ravni finančnih napovedi banke FHB in da načrt prispeva k ponovni vzpostavitvi njene dolgoročne sposobnosti preživetja.
8.4.2.2 Lastni prispevek banke (porazdelitev bremena)
(78)
Komisija pozdravlja dejstvo, da je bil znesek dokapitalizacije že v celoti poplačan državi 19. februarja 2010, tj. v manj kot enem letu, in da je banka poplačala znesek pomoči iz lastnih sredstev. Banka je uporabila svoja sredstva tudi za poplačilo štirih obrokov srednjeročnega državnega posojila, zapadlih v plačilo 11. februarja 2011, 11. maja 2011, 11. avgusta 2011 in 11. novembra 2011.
8.4.2.3. Omejitev stroškov prestrukturiranja, obresti
(79)
Komisija odobrava predčasno poplačilo države za znesek dokapitalizacije. Poleg tega prevzem banke Allianz izboljša likvidnostni profil banke FHB prek večjega zneska depozitov prebivalstva in gospodarstva. Omenjeni prevzem je zato pomemben vidik poslovnega načrta banke in prispeva k njeni dolgoročni donosnosti. Zato pomoč, odobreno banki FHB, ne gre šteti, da je bila uporabljena za razvoj njenega poslovanja v okviru novih dejavnosti, saj sta banki Allianz in FHB prisotni na istem trgu poslovanja s prebivalstvom in gospodarstvom. Zaradi tega Komisija šteje, da je ukrep, ki ga predstavlja prevzem banke Allianz, ki ga je izvedla banka FHB, ustrezen za ohranjanje njene dolgoročne sposobnosti preživetja.
(80)
Komisija ugotavlja tudi, da informacije, ki so jih sporočili madžarski organi, odpravljajo dvom, ki ga je Komisija v svoji odločitvi o začetku postopka z dne 2. januarja 2011 izrazila o tem, ali je bil prevzem banke Allianz v veliki meri izveden na stroške države. Prevzem banke Allianz je bil zaključen 30. septembra 2010, po poplačilu dokapitalizacije državi 19. februarja 2010. Glede neporavnanih zneskov posojila, Komisija pozdravlja dejstvo, da je banka februarja 2011 (23) že plačala štiri obroke posojila. Ocena Komisije se ne spremeni ob upoštevanju „manjkajočih“ obresti za dokapitalizacijo, tj. zneska, ki ga banka FHB prvotno ni plačala, ker je bil plačani znesek okoli 1,6 milijarde HUF (uvodna izjava 40), cena, plačana za banko Allianz pa je bila 3,3 milijarde HUF (uvodna izjava 60).
(81)
Glede obresti za ukrepe pomoči Komisija z zadovoljstvom ugotavlja, da sta banka FHB in madžarska vlada dne 15. decembra 2011 sklenili sporazum, po katerem se je ta zavezala državi plačati dodatne obresti v višini 1,6 milijarde HUF. Poleg plačila 890 milijonov HUF, izvedenega oktobra 2010, je skupni znesek plačila Madžarski za dokapitalizacijo banke FHB enak obrestni meri v višini 10,49 % in je skladen s pogoji, določenimi s shemo jamstev in dokapitalizacije.
(82)
Komisija pozdravlja dejstvo, da je banka poplačala državo za dokapitalizacijo v manj kot enem letu (to pomeni, da je bila banka dokapitalizirana 23. marca 2009, država pa poplačana 19. februarja 2010).
(83)
Srednjeročno posojilo, ki ga je prejela banka na podlagi sheme likvidnosti, se v skladu s pogoji, določenimi s shemo likvidnosti, obrestuje po obrestni meri, izračunani po formuli: (i) posebna pravica črpanja MDS (v nadaljnjem besedilu: PPČ) + 345 bazičnih točk ali (ii) 12-mesečna medbančna obrestna mera (v nadaljnjem besedilu: MOM) + 100 bazičnih točk + 123,5 bazičnih točk (kar ustreza povprečni obrestni meri med 3,79 % in 4,08 % mesečno), katera koli od njiju je večja.
(84)
S sporazumom o posojilu je v zvezi s poplačilom srednjeročnega državnega posojila določeno […], z začetkom 11. februarja 2011. Po informacijah, ki so jih predložili madžarski organi, je banka FHB plačala štiri obroke posojila, zapadle 11. februarja 2011, 11. maja 2011, 11. avgusta 2011 in 11. novembra 2011. Komisija pozdravlja dejstvo, da je banka FHB do zdaj redno in točno poravnala svoje plačilne obveznosti v zvezi s srednjeročnim posojilom. Komisija nima razloga za dvom, da bo posojilo do dospelosti poplačano v celoti in pravočasno.
(85)
Tej oceni pritrjuje dobro poslovanje banke FHB kljub težavam v madžarskem bančnem sektorju in njen razmeroma visok količnik osnovnega kapitala prvega reda (12 % na dan 31. decembra 2008, ki se je po dokapitalizaciji leta 2009 povečal na 16,9 % in je po poplačilu državnega kapitala še vedno visokih 10,5 %). Kapitalska zahteva za madžarske banke je bila v tistem trenutku 8 %. Za razliko od nekaterih drugih bank v enakem položaju, je bila banka FHB sposobna ohraniti svojo trdno kapitalsko stanje (KKU je marca 2009, po poplačilu države za dokapitalizacijo, znašal 10,5 %). Poleg tega je Moody's zadržal oceno njene kreditne sposobnosti na Baa3, kar je še vedno v naložbenem razredu.
(86)
Glede na omenjena dejstva je Komisija prepričana, da je imela banka FHB le začasne težave, ki niso bile temeljne narave. Zato meni, da so bile obresti, ki jih je plačala banka, ustrezne in sorazmerne obrestim, ki jih mora plačati v osnovi zdrava banka.
(87)
Glede na dejstvo, da sposobnosti preživetja banke niso ogrozile tekoče težave Madžarske, Komisija ne bo zahtevala, da se državi plačajo dodatne obresti.
(88)
Poleg tega so bile obresti, ki jih je banka za srednjeročno posojilo plačala državi (glej uvodno izjavo 84), skladne s pogoji, določenimi s shemo likvidnosti. Zato Komisija meni, da so obresti za oba ukrepa pomoči ustrezne.
(89)
Komisija odobrava dejstvo, da banka za leti 2009 in 2010 ni izplačala dividend na svoje navadne delnice. Banka FHB je glede plač, nagrajevanja in ugodnosti za vodstvene delavce uvedla določene omejitve do prenehanja deleža Madžarske.
(90)
Komisija zato meni, da je z načrtom prestrukturiranja zagotovljen ustrezen lastni prispevek banke, njenih delničarjev in uprave k stroškom prestrukturiranja.
8.4.2.3 Ukrepi za odpravo izkrivljanja konkurence
(91)
Komisija ugotavlja, da so ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence, zajeti v načrtu prestrukturiranja banke, omejeni. Prvič, strukturni ukrepi se ne izvajajo. Drugič, ukrepi v zvezi z ravnanjem iz načrta prestrukturiranja veljajo le, dokler banka uživa koristi iz naslova državne dokapitalizacije. Tretjič, Komisija pozdravlja dejstvo, da je banka FHB do zdaj redno in točno poravnala svoje plačilne obveznosti glede srednjeročnega posojila. Komisija nima razloga za dvom v sposobnost banke, da posojilo do dospelosti v celoti in pravočasno poplača. Četrtič, tržni položaj banke FHB se od prevzema banke Allianz ni bistveno spremenil (tržni delež pred prevzemom [3 %-3,3 %] in [3,4 %-3,6 %] po prevzemu), kar utrjuje zaupanje Komisije, da je njegov učinek na izkrivljanje konkurence omejen.
(92)
Ukrepi v zvezi z ravnanjem so omejeni na naslednje:
-
Banka ne bo sledila agresivni poslovni strategiji.
-
Banka ne sme investirati v nove poslovne dejavnosti, razen če te naložbe niso bile odobrene pred podpisom sporazuma o dokapitalizaciji.
-
Banka bi se morala izogibati trženju obstoja državne pomoči.
(93)
Komisija meni, da se drugi ukrepi v zvezi z ravnanjem, ki so povezani z dokapitalizacijo in ki so jih omenili madžarski organi v svojem odgovoru na odločitev o začetku postopka z dne 27. januarja 2011, ne morejo šteti za ukrepe za omejitev izkrivljanja konkurence, ki jo je povzročila pomoč.
(94)
Vendar ob upoštevanju omejene velikosti banke FHB na trgih poslovanja s prebivalstvom in gospodarstvom na Madžarskem (tržni delež [0,9 %-1,08 %] na trgu depozitov prebivalstva in tržni delež [0,5 %-0,9 %] na trgu depozitov podjetij) ter glede na to, da je banka poplačala državna dokapitalizacijska sredstva v manj kot letu od njihove dodelitve, Komisija meni, da je izkrivljanje konkurence omejeno. Poleg tega, glede na dejstvo, da je banka že odplačala štiri obroke srednjeročnega državnega posojila na podlagi sheme likvidnosti, Komisija nima razloga za dvom v banko, da bo ta v celoti in pravočasno poplačala posojilo.
(95)
Poleg tega so obresti, plačane državi, skladne s shemo jamstev in dokapitalizacije in zato ustrezne, kakor se to zahteva v skladu s točko 34 sporočila o prestrukturiranju.
SKLEPNE UGOTOVITVE
(96)
Na podlagi informacij, ki so jih sporočili madžarski organi, in posodobljenega načrta prestrukturiranja banke FHB, kot je določen v oddelku IV tega sklepa, Komisija ugotavlja, da sta podporna ukrepa, izvedena v obliki posojila za likvidnostno podporo in dokapitalizacije, v skladu s členom 107(3)(b) Pogodbe združljiva z notranjim trgom in izpolnjujeta zahteve sporočila o prestrukturiranju v zvezi z dolgoročno sposobnostjo preživetja, porazdelitvijo bremena in ukrepi za zmanjšanje izkrivljanja konkurence.
(97)
Madžarska se je izjemoma strinjala, da se ta sklep sprejme v angleškem jeziku kot edinem verodostojnem jeziku -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Ukrepa, ki zajemata srednjeročno državno posojilo v višini 120 milijard HUF (okoli 410 milijonov EUR), odobreno 25. marca 2009, z datumom zapadlosti dne 11. novembra 2012 in dokapitalizacijo v višini 30 milijard HUF (okoli 100 milijonov EUR) v obliki izdaje prednostnih delnic z udeležbo v posebnih dividendah in ene delnice z glasovalno pravico, odobreno 31. marca 2009, ki ju je Madžarska izvedla v korist banke FHB Jelzálogbank Nyrt, sta v skladu s členom 107(3)(b) Pogodbe o delovanju Evropske unije združljiva z notranjim trgom.
Člen 2
Ta sklep je naslovljen na Madžarsko.
V Bruslju, 22. februarja 2012