РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 21 март 2012
година относно Държавна помощ SA.29864 (C 6/10 (ex NN 1/10), приведена в действие от Чешката република за České aerolinie, a. s. (ČSA - Czech Airlines a.s. - възможен характер на Държавна помощ на предоставен заем от Osinek a.s.)
(нотифицирано под номер C(2012) 1664)
(само текстът на чешки език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2012/637/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като взе предвид решението, с което Комисията реши да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз (1) по отношение на помощ SA.29864 (C 6/10, ex NN 1/10, CP 371/2009) (2),
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените по-горе разпоредби и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
През май 2009 г. въз основа на обществено достъпна информация Комисията научи, че държавно дружество в производство по ликвидация, наречено Osinek a.s. („Osinek“), се е съгласило да предостави заем от 2,5 млрд. CZK (около 100 млн. EUR) на ČSA - Czech airlines, a. s. („ČSA“). Комисията изиска информация от Чешката република с писма от 14 май 2009 г. и 24 септември 2009 г. Чешката република предостави на Комисията допълнителна информация с писма от 10 септември 2009 г. и 25 ноември 2009 г.
(2)
С писмо от 24 февруари 2010 г. Комисията уведоми Чешката република за решението си да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС по отношение на мярката („решението за откриване на процедура“). Чешката република предостави мнения по това решение с писмо от 26 април 2010 г. Комисията зададе допълнителни въпроси с писмо от 6 юли 2010 г., на което Чешката република отговори на 15 септември 2010 г.
(3)
Решението за откриване на процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз. Комисията покани заинтересованите страни да представят своите мнения относно мярката за помощ.
(4)
Комисията получи мнения от четири заинтересовани страни: от Travel Service and Icelandair Group на 10 март 2011 г., от Czech Connect Airlines a.s. на 11 март 2011 г., от JOB AIR Technic a.s. на 10 март 2011 г. и от ČSA на 14 март 2011 г. Комисията препрати тези мнения на Чешката република, на която бе предоставена възможност да отговори; Комисията получи отговора с писмо от 12 май 2011 г.
2. ПОДРОБНО ОПИСАНИЕ НА МЯРКАТА
2.1. Заемът от Osinek
(5)
Разследваната мярка е заем, предоставен на 30 април 2009 г. от Osinek на чешкия национален превозвач ČSA. Заемът е отпуснат на три транша, както следва:
а)
първият транш от 800 млн. CZK е изтеглен на 11 май 2009 г.;
б)
вторият транш от 900 млн. CZK е изтеглен на 30 юли 2009 г.; и
в)
третият транш от 800 млн. CZK е изтеглен на 24 септември 2009 г.
(6)
Очакваната дата на изплащане на заема е била 30 ноември 2010 г. с възможност за продължаване на срока. Лихвеният процент за заема е равен на тримесечния междубанков лихвен процент в Прага („PRIBOR“) плюс 300 базисни пункта като рисков марж, т.е. 5,51 % към датата на подписване на споразумението за заем. Лихвите се дължат на всеки три месеца на последния работен ден от календарното тримесечие (период на олихвяване). Лихвите са изчислявани всекидневно от деня, предшестващ възстановяването на заема от Osinek.
(7)
Според чешките власти рисковият марж от 300 базисни пункта отразява правилно адекватен рисков марж за финансовото положение на дружеството, което е имало рейтинг В на Standard & Poor’s (уязвимо финансово положение) и ниво на обезпеченост на заема, възлизащо на 110 % от размера на заема.
(8)
Обезпечението, използвано за гарантиране на заема, включва сгради, намиращи се на пражкото летище Ruzyně, земя, материални запаси и резервни части. Пазарната стойност на основната част на обезпечението е определена от независим експерт. Към споразумението за заем от Osinek са сключени четири допълнения, които разширяват и изменят активите, предоставени като обезпечение (3). Чешките власти твърдят, че всички тези изменения отговарят на условието, определено в споразумението за заем от Osinek, съгласно което действителният размер на заема не бива в никой момент да надхвърля 90 % от стойността на обезпечението, нито съгласувания максимален размер на заема.
(9)
Заемът от Osinek не е бил възстановен, както се е очаквало първоначално, като вместо това на 30 юни 2010 г. обезпечението е било освободено, а дългът - капитализиран (замяна на дълг срещу дялов капитал).
Таблица 1
Преглед на активите, обезпечаващи заема от Osinek
Обезпечение
Стойност в млн. CZK
Стойност, определена от:
Период на използване
Експлоатационна сграда - Хангар F (включително земята под сградата)
[925 - 990] (4)
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Експертно становище от 1 юни 2009 г.
от 11 май 2009 г. (I транш)
Административна сграда „АРС“ (включително земята под сградата)
[735 - 770]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Експертно становище от 5 юли 2009 г.
от 30 юли 2009 г. (II транш) до 9 декември 2009 г. (отменено от III допълнение)
Резервни части (въртящи се резервни части и/или резервни двигатели)
[150 - 165]
Оценката е въз основа на нетната балансова стойност на 30 септември 2009 г.
от 24 септември 2009 г. (III транш)
Резервни части (въртящи се, тип A310 (всички) и Boeing
[520 - 575]
Оценката е въз основа на нетната балансова стойност на 30 септември 2009 г.
от 24 септември 2009 г. (III транш) до 25 януари 2010 г. (IV допълнение)
Земята около административната сграда „АРС“
[60 - 65]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Експертно становище от 5 юли 2009 г.
от 23 юли 2009 г. (I допълнение) до 25 януари 2010 г.
Земята около и до Хангар F
[105 - 115]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Експертно становище от 5 юли 2009 г.
от 23 юли 2009 г. (I допълнение)
Резервни части, тип: A319/320
[265 - 290]
Въз основа на нетната балансова стойност
от 23 юли 2009 г. (I допълнение)
Резервни части, тип: A310, ATR и Boeing
[440 - 485]
Въз основа на нетната балансова стойност
от 22 септември 2009 г. (II допълнение)
Летателен тренажор
[155 - 170]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Експертно становище от 10 септември 2009 г.
от 22 септември 2009 г. (II допълнение)
1 Boeing 737-55s, регистрационен знак: OK CGK
[140 - 155]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Експертно становище от 7 декември 2009 г.
от 9 декември 2009 г. (III допълнение)
2 Boeing 737-55s, регистрационни знаци: OK CGH, OK CGJ
[300 - 330]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Експертно становище от 7 декември 2010 г.
от 9 декември 2009 г. (III допълнение) до 25 януари 2010 г. (IV допълнение)
ИT
[80 - 85]
PROSCON - s.r.o., Експертно становище от 30 ноември 2009 г.
от 9 декември 2009 г. (III допълнение)
Търговска марка „ČSA CZECH AIRLINES“
[140 - 155]
Vladimir Cmejla, Експертно становище от 30 ноември 2009 г.
от 9 декември 2009 г. (III допълнение)
Дял на ČSA в ČSA Support, s.r.o.
[790 - 865]
PROSCON - s.r.o., Експертно становище от 20 януари 2010 г.
от 25 януари 2010 г. (IV допълнение)
2.2. Приложно поле на настоящото решение
(10)
Решението за откриване на процедурата от 24 февруари 2010 г. се отнася до заема от Osinek в размер на 2,5 млрд. CZK въз основа на споразумението за заем, сключено на 30 април 2009 г., като се приема, че обезпечението на заема е било вече отменено въз основа на Решение на чешкото правителство № 1343 от 26 октомври 2009 г. Комисията обаче получи уведомление относно отмяната на обезпечението на заема и неговата капитализация (замяната на дълг срещу дялов капитал) на 12 май 2010 г. (SA.30908 ČSA - Czech Airlines - План за преструктуриране), като отмяната е влязла в сила през юни 2010 г. Следователно настоящото решение се отнася единствено до самия заем от Osinek в размер на 2,5 млрд. CZK въз основа на споразумението за заем, сключено на 30 април 2009 г. Оценката на освобождаването на обезпечението и последвалата замяна на дълг срещу дялов капитал на заема от Osinek ще бъдат предмет на окончателното решение по случай SA.30908.
2.3. Osinek
(11)
Дружеството Osinek е дружество със специална инвестиционна цел, основано, за да упражни надзор при затварянето на каменовъглените мини в Чешката република и тяхното повторно пускане в експлоатация. По времето, когато е предоставен заемът, то е било 100 % собственост на чешките власти под контрола на Министерството на финансите. На 5 ноември 2008 г. Osinek преминава в ликвидация. Преди своята ликвидация Osinek все още е разполагало със средства и според информацията е търсило различни възможности за инвестиране. Споразумението за заем от Osinek е сключено и подписано на 30 април 2009 г. от името на Osinek от ликвидатора на дружеството. За да установи наличието на потенциални рискове, свързани със заема, Osinek е възложило извършването на икономически анализ на ČSA от независим експерт, European Business Consulting spol. s.r.o. („EBC“), както и на правен анализ от правно дружество, JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík.
(12)
На 29 септември 2009 г. Osinek и Министерството на промишлеността и търговията на Чешката република са подписали споразумение, съгласно което вземанията на Osinek от ČSA по силата на споразумението за заем от Osinek са предоставени на министерството в резултат на процедурата по ликвидация на Osinek. ČSA е било уведомено за това решение в същия ден. На 8 март 2010 г. приключва процедурата по ликвидация на Osinek.
(13)
На 3 май 2010 г. чешкото правителство приема Решение № 333 относно план за преструктуриране на ČSA, с което чешкото правителство нарежда на Министерството на промишлеността и търговията да освободи активите по част от обезпечението преди увеличението на регистрирания капитал на ČSA. Правно основание за капитализацията на заема (замяна на дълг срещу дялов капитал) е посоченото решение и капитализацията е извършена на 30 юни 2010 г.
2.4. Бенефициерът ČSA
(14)
От 1923 г. ČSA е националният превозвач на Чешката република. Централата на дружеството е в Прага и то извършва дейност от пражкото летище Ruzyně. ČSA е най-големият въздушен превозвач на пражкото летище Ruzyně с дял 37 % от пътниците, чието пътуване започва или завършва в Прага. ČSA е член на Sky Team alliance. Преди преструктурирането авиационният флот наброява 51 въздухоплавателни средства. ČSA предлага услуги за редовен въздушен транспорт (до 104 дестинации в 44 държави). Освен това ČSA предоставя чартърни полети, въздушен превоз на товари, наземно обслужване (дружеството обслужва около 60 % от всички пътници на пражкото летище Ruzyně), техническа поддръжка на въздухоплавателни средства, обучение на екипажи, кетъринг, като има също така безмитни магазини на пражкото летище Ruzyně и извършва безмитни продажби на борда.
2.4.1. Структура на собствеността
(15)
ČSA е държавно дружество, като 95,69 % от акциите му са собственост на Чешката република чрез Министерството на финансите. Миноритарните собственици са Česká pojišťovna, a.s. (2,26 %), Пражката община (1,53 %) и Братиславската община (0,51 %).
(16)
След приключване на процеса за преструктуриране държавата има за цел да намери стратегически партньор за ČSA. Като подготовка за планираната приватизация чешкото правителство решава да създаде нова корпоративна структура в рамките на Český Aeroholding, a.s. („ČAH“).
(17)
На 25 октомври 2011 г. чешкият орган за защита на конкуренцията одобрява създаването на ČAH, като структурата ще включва ČSA, пражкото летище Ruzyně и настоящите дъщерни дружества на ČSA, т.е. Czech Airlines Handling, Holidays Czech Airlines, Technics и ČSA Services s.r.o. Управлението и структурата на ČAH ще включват елементи на структурата на финансов холдинг, като целта на холдинга е преструктуриране на дружествата, обединени в него, за да се улесни достъпът им до търговско финансиране и същите да бъдат подготвени за предстоящата приватизация.
2.4.2. Финансово състояние на дружеството
(18)
ČSA е имало затруднения, които се влошават значително през 2009 г. в разгара на настоящата икономическа криза. Макар дружеството да не е отговаряло в нито един момент на критериите за започване на процедура по несъстоятелност съгласно чешкото национално законодателство, то е изпитало ясно изразена отрицателна тенденция в развитието на ключовите си финансови показатели.
Таблица 2
Собствен и регистриран капитал на ČSA, 2006-2008 г. (хиляди CZK)
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
Собствен капитал
938 646
1 238 093
101 686
-2 352 045
Регистриран капитал
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
Източник: Годишни отчети на ČSA
Таблица 3
Изменения във финансовото състояние на ČSA (хиляди CZK)
(хиляди) CZK
31.12.2006 г.
31.12.2007 г.
31.3.2008 г.
30.6.2008 г.
31.12.2008 г.
31.3.2009 г.
30.6.2009 г.
30.9.2009 г.
31.12.2009 г.
Печалба/ загуба
- 396 951
206 600
[- 880 000 - - 800 000]
[- 180 000 - - 165 000]
470 057
[- 1 320 000 - - 1 190 000]
[- 1 840 000 - - 1 660 000]
[- 2 625 000 - - 2 365 000]
-3 756 125
Оборот (5)
23 375 950
23 399 853
[4 625 000 - 5 080 000]
[10 175 000 - 11 250 000]
22 581 692
[4 385 000 - 4 820 000]
[9 265 000 - 10 235 000]
[14 300 000 - 15 830 000]
19 789 620
Нетен паричен поток от операции
- 533 192
- 275 234
[- 1 110 000 - - 1 000 000]
[- 640 000 - - 580 000]
-1 762 376
[- 1 230 000 - - 1 115 000]
[- 1 320 000 - - 1 195 000]
-
-3 066 694
Дълг
6 476 911
4 391 070
[4 410 000 - 4 890 000]
[3 665 000 - 4 065 000]
6 494 752
[5 685 000 - 6 285 000]
[5 550 000 - 6 065 000]
[6 290 000 - 6 960 000]
6 581 325
Стойност на нетните активи
11 679 439
10 161 647
[8 945 000 - 9 855 000]
[9 535 000 - 10 065 000]
10 418 871
[8 340 000 - 9 255 000]
[8 990 000 - 9 920 000]
[8 470 000 - 9 390 000]
7 948 571
Източник: Финансови отчети на ČSA
(19)
Дружеството е на печалба през 2007 г. и 2008 г., но търговските му резултати се влошават значително през 2009 г. Неговият оборот спада малко през предходните четири години, но паричният поток отбелязва значителен спад. Равнището на дълга е в известна степен стабилно. Дружеството покрива загубите си чрез продажбата на активи, по-специално през финансовата 2009 година.
(20)
През 2009 г. положението на дружеството се влошава, особено след лятото, което по традиция е печеливш период за ČSA.
2.5. Решението за откриване на процедурата
(21)
На 24 февруари 2010 г. Комисията откри официалната процедура по разследване. В своето решение Комисията изрази съмнение дали ČSA е било вече в затруднение по смисъла на Насоките на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение („Насоките за оздравяване и преструктуриране“) (6) към момента на получаването на заема.
(22)
Комисията изрази също така съмнение дали с оглед на финансовото положение условията на заема, предоставен от Osinek на ČSA, са икономическо предимство на дружеството, което предприятието бенефициер не би получило при нормални пазарни условия. Освен това Комисията постави въпроса дали, ако при заема става въпрос за държавна помощ, тази форма може да бъде приета за съвместима по силата на приложимите правила за държавна помощ, и по специално на съобщението на Комисията „Временна общностна рамка за мерките за държавна помощ за подпомагане на достъпа до финансиране при настоящата финансова и икономическа криза“ („Временната рамка“) (7). Ако се установи, че при заема от Osinek става въпрос за държавна помощ, мярката би имала вредни последици за конкуренцията, т.е. за въздушните превозвачи, които обслужват маршрути от пражкото летище Ruzyně или се конкурират с ČSA и нейните дъщерни дружества на други пазари.
3. МНЕНИЯ ОТ ЧЕШКАТА РЕПУБЛИКА
(23)
В отговор на решението за откриване на процедурата Чешката република представи мнения, в които твърди, че заемът от Osinek е спазил изискването на „принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика“, тъй като не е предоставил на ČSA неоправдани икономически предимства.
(24)
По-специално Чешката република счита, че в деня на подписване на споразумението за заем от Osinek ČSA не е било предприятие в затруднение, а е станало такова чак през август 2009 г. Чешката република твърди, че въпреки нарастващите си проблеми ČSA винаги е било в състояние да гарантира своята жизнеспособност. Положението обаче се е променило към края на 2008 г. и в началото на 2009 г. и е продължило да се влошава през цялата година поради глобалната икономическа рецесия, която е нанесла силен удар върху световните транспортни пазари (8). Този фактор, в съчетание с дестабилизираните петролни пазари и валутните сътресения, е допринесъл за влошаването на финансовото положение на ČSA.
(25)
В течение на 2009 г. ČSA е разчитало на прогнозите въз основа на резултатите от предходните години и е очаквало значително по-добри резултати през летния сезон. Въпреки това резултатите от първото полугодие на 2009 г., за които ръководството е уведомено в средата на август, са показали съществен спад на средните приходи на ČSA за юни. През август 2009 г. на ръководството е станало ясно, че дружеството не може вече да упражнява дейност без незабавни мерки за намаляване на разходите и финансова помощ от външни източници.
(26)
Във връзка с възможния елемент на държавна помощ в заема от Osinek Чешката република твърди, че лихвеният процент отговаря на изискванията на Съобщението на Комисията относно преразглеждане на метода за определяне на референтните и сконтови лихвени проценти („Съобщението относно референтния лихвен процент“) (9). По-специално Чешката република изтъква, че е било правилно да се използва тримесечният лихвен процент PRIBOR като базисна ставка за определяне на лихвения процент на въпросния заем, като се има предвид изменчивостта на финансовите пазари към момента на подписване на споразумението за заем от Osinek.
(27)
ČSA не подлежи на оценка по рейтингови системи, ето защо Чешката република не е в състояние да представи доказателства за предположението си, че ČSA е отговаряло на рейтинг В към момента на подписване на споразумението за заем от Osinek. Чешката република обаче се позовава на доклад от 27 април 2009 г., написан от ЕВС, според който ČSA е платежоспособно и кредитоспособно дружество.
(28)
Чешката република още веднъж подчертава, че като гаранция за заема ČSA е трябвало да предостави обезпечение, поне равно на 110 % от заема за целия му срок. Следователно размерът на заема, действително отпуснат на ČSA, не е трябвало в никой момент да надвишава 90 % от стойността на цялото обезпечение. Чешката република потвърди, че това изискване е било изпълнено във всички случаи и представи доклад за оценка на активите, използвани като обезпечение за заема.
(29)
Освен това Чешката република твърди, че ликвидаторът на Osinek, с оглед на факта, че Osinek е разполагало със значителни налични финансови ресурси, е търсил възможности за инвестиции, за да генерира възвращаемост. Преди да сключи споразумението за заем от Osinek, ликвидаторът е възложил на независимата консултантска фирма ЕВС и на правното дружество JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík да извършат икономически и правен анализ на предложението за заем. Анализът на ЕВС е потвърдил, че ČSA може да се счита за платежоспособно дружество и че рискът предоставянето на заем за ČSA да причини загуби или вреди на Osinek е минимален. Въз основа на този анализ ликвидаторът е решил, че предоставянето на заем на ČSA ще бъде изгоден начин за депозиране на наличните финансови ресурси на Osinek.
(30)
В допълнение Чешката република твърди, че дори ако според Комисията условията на заема на Osinek са по-благоприятни от предлаганите на пазара, то заемът ще бъде съвместим с условията, изложени във Временната рамка.
4. МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ
(31)
В хода на официалната процедура по разследване Комисията получи мнения от три заинтересовани страни и от бенефициера на разследваната мярка ČSA (съображение 4).
(32)
Мненията на ČSA отразяват по същество изложените по-горе мнения на Чешката република относно решението за откриване на процедурата. ČSA още веднъж подчертава, че заемът от Osinek е предоставен при пазарни условия, тъй като дружеството Osinek е действало като рационален инвеститор, който развива дейност в условията на пазарна икономика, мотивиран по-скоро от търговски, отколкото от политико-икономически или социално-политически цели. Освен това ČSA разглежда количествената оценка на възможния елемент на помощ, ако Комисията достигне до заключението, че заемът от Osinek е предоставен при изгоден лихвен процент, т.е. ако приеме, че рейтингът на ČSA е бил по-лош от „В“ и/или че нивото на обезпеченост не може да бъде категоризирано като „високо“.
(33)
Заинтересованите трети страни са без изключение конкуренти на ČSA и са представени от едно и също правно дружество, така че доводите им са до известна степен идентични. Заинтересованите трети страни твърдят, че заемът от Osinek е предоставил на ČSA държавна помощ, която е дала възможност на въздушния превозвач за нелоялна конкуренция, тъй като е предлагал цени, каквито другите конкуренти, които не са получили държавни субсидии, не могат да предложат, без да загубят способността си да покрият разходите си и да генерират разумна печалба (10).
(34)
Заинтересованите трети страни твърдят, че ČSA е бил в сериозно затруднение още преди 1 юли 2008 г. Освен това според тях заемът от Osinek е предоставен със значително по-нисък лихвен процент от този, който би поискала банка при подобни обстоятелства с оглед на финансовото положение на ČSA, както и на срока за изплащане, качеството на обезпечението и малката вероятност за действително изплащане. При тези обстоятелства заемът от Osinek представлява неправомерна държавна помощ, която е несъвместима с разпоредбите на ЕС. Един от конкурентите, представили мнения, твърди, че превозвачът ČSA е изпълнил условието, съгласно което повече от половината от регистрирания му капитал е изгубен през 2007, 2008 и 2009 г. Освен това през 2008 и 2009 г. повече от една четвърт от регистрирания капитал на ČSA е изгубена в течение на предходните 12 месеца. Същият конкурент пояснява, че от намаляването на регистрирания капитал на ČSA през 2008 г. може да се направи изводът, че още на 1 юли 2008 г. въздушният превозвач е изпълнил и двете условия за предприятие в затруднение по смисъла на точка 10, буква а) от Насоките за оздравяване и преструктуриране.
(35)
Заинтересованите трети страни твърдят по-нататък, че поради отрицателния оперативен паричен поток, многобройните кредитори и съществуването на финансови задължения, дължими и платими в рамките на 30 дни, може да се приеме, че въздушният превозвач е бил под заплаха от несъстоятелност от края на 2007 г., поради което следва да бъде определен като предприятие в затруднение, считано от 2007 г. (съгласно точка 10, буква в) от Насоките за оздравяване и преструктуриране).
5. КОМЕНТАРИ НА ЧЕШКАТА РЕПУБЛИКА ПО МНЕНИЯТА НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
(36)
Чешката република изразява несъгласието си с мненията на заинтересованите трети страни и съгласието си с мненията на ČSA. Чешката република поддържа твърдението си, че заемът от Osinek е предоставен при пазарни условия и в съответствие със Съобщението относно референтния лихвен процент. Освен това чешките власти твърдят, че дружеството ČSA е било в състояние да извършва дейност без държавна помощ до второто полугодие на 2009 г. Състоянието на активите на ČSA не е било сериозно влошено дори през първото полугодие на 2009 г. и стойността им в действителност се е увеличила от [8 340-9 255] млн. CZK през първото тримесечие на 2009 г. до [8 990-9 920] млн. CZK през второто тримесечие на 2009 г.
(37)
Чешката република отбелязва, че макар ČSA да публикува резултатите от своята дейност, събрани в съответствие както с чешките счетоводни стандарти („CAS“), така и с Международните стандарти за финансово отчитане („МСФО“), заинтересованите страни са обосновали мненията си само с резултатите, изготвени в съответствие с CAS, чиято методология не дава вярна картина за дейността на въздушния превозвач. Счетоводните отчети, изготвени в съответствие с МСФО, предоставят по-добра информация за финансовото състояние на дружеството и поради това са по-подходящи. ČSA използва CAS, защото е длъжно да прави това по силата на чешкото данъчно законодателство. Дейността на ČSA обаче не е ограничена в рамките на Чешката република, а е глобална, поради което ČSA използва също така и МСФО. Чешката република изтъква, че МСФО се прилагат от банките при вземане на решения за предоставяне на заеми, тъй като се считат за по-точни от CAS.
(38)
Накрая Чешката република представи доказателства, че към момента, когато е бил отпуснат заемът от Osinek, дружеството ČSA не е отговаряло на условията за несъстоятелност съгласно чешкия Закон за несъстоятелността (11).
6. НАЛИЧИЕ НА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ
(39)
В съответствие с член 107, параграф 1 от ДФЕС всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки, е несъвместима с вътрешния пазар.
(40)
Критериите, предвидени в член 107, параграф 1, са кумулативни. Следователно за да се прецени дали нотифицираните мерки представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, трябва да бъдат изпълнени всички посочени по-долу условия. Финансовата помощ следва:
-
да бъде предоставена от държавата или чрез държавни ресурси;
-
да дава предимство на получателя;
-
да поставя в по-благоприятно положение определени предприятия или производството на някои стоки;
-
да нарушава или да заплашва да наруши конкуренцията; и
-
да засяга търговията между държавите членки.
6.1. Държавни ресурси и вменяване на държавата
(41)
Понятието „държавна помощ“ се прилага по отношение на всяко предимство, предоставено пряко или непряко, финансирано от държавни ресурси, предоставено от самата държава или от междинен орган, действащ по силата на поверените му правомощия.
(42)
Необходимо е следователно да се установи на първо място дали заемът от Osinek трябва да се разглежда като държавни ресурси. Както бе посочено по-горе, към момента, когато е предоставен заемът, дружеството Osinek е било 100 % собственост на Министерството на финансите на Чешката република и поради тази причина, независимо от своя корпоративен или какъвто и да е друг правен статут, то е публично предприятие по смисъла на член 2, буква б) от Директива 2006/111/ЕО на Комисията от 16 ноември 2006 г. относно прозрачността на финансовите отношения между държавите членки и публичните предприятия, както и относно финансовата прозрачност в рамките на някои предприятия (12). Поради това Комисията счита, че заемът от Osinek е финансиран от държавни ресурси.
(43)
От друга страна, Съдът на ЕС е постановил също така, че дори ако държавата е в състояние да контролира дадено публично предприятие и да упражнява доминиращо влияние върху неговата дейност, не може автоматично да се предположи, че в даден конкретен случай реално се упражнява такъв контрол. Публичните предприятия могат да бъдат повече или по-малко независими, което се определя от степента на автономност, която държавата им предоставя. По тази причина единствено фактът, че дадено публично предприятие се намира под държавен контрол, не е достатъчно основание да се счита, че предприетите от това предприятие мерки, като например въпросното споразумение за заем, могат да бъдат вменени на държавата. Необходимо е също така да се прецени дали публичните органи могат да бъдат разглеждани като участвали по един или друг начин в приемането на тази мярка. В това отношение Съдът е посочил, че вменяването на предприета от публично предприятие мярка на държавата може да бъде предположено въз основа на определен брой показатели, възникващи от обстоятелствата по случая и от контекста, в който тази мярка е взета (13).
(44)
Такива показатели могат да бъдат интегрираността на предприятието в структурите на публичната администрация, естеството на неговата дейност и упражняването ѝ на пазара при нормални условия на конкуренция с частните оператори, правният статут на предприятието (дали е субект на публичното право или на общото дружествено право), интензивността на контрола, упражняван от публичната власт върху управлението на предприятието, или всеки друг показател, сочещ в съответния случай намеса на публичните органи или малката вероятност за липса на намеса при приемането на мярка, с оглед и на обхвата на същата, на нейното съдържание или на включените в нея условия.
(45)
Комисията отбелязва, че мнозинството от членовете на Надзорния съвет на Osinek са представители на публични органи (като например Министерството на финансите).
(46)
Osinek е обявил несъстоятелност на 5 ноември 2008 г. в съответствие с решението на единствения си акционер от същата дата. Въпреки че според чешкото законодателство ликвидаторът е длъжен да действа самостоятелно и без указания от органите на дружеството по време на процедурата по ликвидация, Комисията отбелязва също така, че ликвидаторът е назначен от Министерството на финансите на Чешката република, действащо като единствен акционер на Osinek.
(47)
Освен това чешките власти предоставиха на Комисията експертни становища от JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík, в които на ликвидатора на Osinek се препоръчва, преди да вземе решение за предоставяне на заем на ČSA, да се консултира с акционера на Osinek, т.е. с Чешката република.
(48)
Що се отнася до надзора на дейността на Osinek от държавата, Комисията отбелязва по-нататък, че впоследствие чешкото правителство също е взело решението за отмяна на обезпечението на заема от Osinek и за замяна на дълга с активи на ČSA (Решение № 333).
(49)
Поради това Комисията достига до заключението, че отговорността за решението за предоставяне на заема от Osinek може да бъде вменена на чешката държава. Заемът от Osinek трябва следователно да се разглежда като финансиран от държавни ресурси.
6.2. Икономическо предимство
(50)
Комисията отбелязва, че в съответствие с утвърдените принципи на правото на ЕС, ако допълнителен капитал бъде предложен от държавата на дадено предприятие при условия, които са по-добри от нормалните пазарни условия, това може да попадне в приложното поле на член 107, параграф 1 от ДФЕС, тъй като може да доведе до поставяне в по-благоприятно положение на същото предприятие по смисъла на този член. За да прецени, дали на дадено предприятие е предоставено икономическо предимство от държавата, което то не би получило при нормални пазарни условия, Комисията прилага „принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика“ (14).
(51)
Съгласно този принцип не става въпрос за държавна помощ, когато при подобни обстоятелства частен инвеститор, който действа при нормални пазарни условия на пазарна икономика, с големина, съпоставима с тази на органите, действащи в публичния сектор, може да бъде мотивиран да увеличи въпросния капитал. Комисията трябва следователно да прецени дали частен инвеститор може да е участвал във въпросната транзакция при същите условия. Очакваното поведение на хипотетичния частен инвеститор е това на предпазлив инвеститор, чиято цел да максимализира печалбата е съчетана с предпазливост по отношение на равнището на риска, приемливо за дадена норма на възвръщаемост. Според този принцип капиталът, предоставен на разположение на дадено дружество пряко или непряко при обстоятелства, които съответстват на нормалните условия на пазара, не следва да се разглежда като държавна помощ (15).
(52)
Съгласно установената съдебна практика принципът на инвеститор в условията на пазарна икономика е приложим към заемите. Когато се прилага към предоставянето на заем, този принцип поставя въпроса дали частен инвеститор би предоставил заема на получателя при условията, при които той е бил действително предоставен (16). В тази връзка Комисията преценява дали заемът е направен при нормални търговски условия и дали такива заеми би предложила търговска банка. По отношение на условията на такива заеми Комисията взема предвид по-специално както начисления лихвен процент, така и искания залог за гарантиране за заема. Комисията преценява дали даденият залог е достатъчен за пълното изплащане на заема в случай на неизпълнение на поетите задължения, както и финансовото положение на дружеството към момента, когато е направен заемът (17).
(53)
Комисията отбелязва, че ČSA е юридическо лице, което осъществява икономическа дейност, и поради това се разглежда като предприятие по смисъла на член 107 от ДФЕС. За да определи дали заемът от Osinek е предоставен при благоприятни или при пазарни условия, Комисията провери съответствието на лихвения процент за въпросния заем с референтния лихвен процент на Комисията, посочен в Съобщението относно референтния лихвен процент, който се прилага като заместител на пазарния лихвен процент.
(54)
Що се отнася до съответната дата, която следва да се вземе предвид при сравняване на лихвения процент на въпросния заем с референтния лихвен процент, Комисията вече изрази своето становище в решението за откриване на процедурата, че това трябва да бъде датата на правнообвързващия акт, съгласно който е предоставен заемът, т.е. 30 април 2009 г. (дата на сключване на споразумението за заем между Osinek и ČSA).
(55)
Чешката република твърди, че към този момент дружеството ČSA е имало още достъп до външно финансиране от частни банки и е станало предприятие в затруднение през август 2009 г. В началото на 2009 г. кредитоспособността на ČSA е отговаряла на рейтингова категория В.
(56)
За да провери твърденията на Чешката република, Комисията се консултира с няколко частни банки, имащи делови отношения с ČSA, относно техния вътрешен рейтинг за ČSA през първото шестмесечие на 2009 г., промените на вътрешния рейтинг за ČSA през периода от юли 2008 г. до юли 2009 г., условията на заемите, предоставени на ČSA през първото шестмесечие на 2009 г., и други техни мнения относно кредитоспособността на ČSA през първото шестмесечие на 2009 г. Три частни банки предоставиха информация, при условие че тя ще бъде третирана поверително, ще се използва само за вътрешната оценка на Комисията и няма да бъде разкрита на никоя трета страна, включително на ČSA и на чешките власти.
(57)
Въпреки че всички тези банки потвърдиха влошаването на финансовото положение на ČSA в началото на 2009 г., през първото полугодие на 2009 г. на ČSA са били предоставени заеми за оборотен капитал и кредитни улеснения. Вътрешният рейтинг за ČSA на трите частни банки отговаря приблизително на рейтинг В.
(58)
Комисията отбелязва, че отговорите на банките са логични и надеждни. Въпреки че вътрешният рейтинг на дружеството се е влошил, спадът му не изглежда достатъчно съществен, за да оправдае по-висок рисков марж.
(59)
Освен това Комисията отбелязва, че, както бе вече посочено в решението за откриване на процедурата и въз основа на информацията, подадена от Чешката република, през септември 2008 г. UniCreditBank е предоставила на ČSA оборотен капитал - средносрочен заем (4-годишен) от 200 млн. CZK, обезпечен с летателен тренажор. На 25 юни 2009 г. поради отклонението от финансовите показатели, съгласувани в споразумението за заем, UniCreditBank е увеличила рисковия марж за заема на ČSA от 160 базисни пункта (приети през септември 2008 г.) на 325 базисни пункта над едномесечния PRIBOR (т.е. лихвен процент 5,10 % годишно към 25 юни 2009 г.). Комисията отбелязва, че лихвеният процент, който е отразил последното влошаване на финансовото положение на ČSA, е под лихвения процент на заема от Osinek (5,51 % годишно) и отговаря приблизително на референтния лихвен процент за дружество с рейтинг В (с високо ниво на обезпеченост).
(60)
С оглед на горното може да се заключи, че по принцип ČSA е имало достъп до външно финансиране към момента, когато е предоставен заемът от Osinek, и че кредитоспособността на ČSA през първото полугодие на 2009 г. отговаря на рейтинг В.
(61)
Обезпечението, използвано за гарантиране на заема, включва сгради, намиращи се на пражкото летище Ruzyně, земя, материални запаси и резервни части. Пазарната стойност на обезпечението е установена от независими експерти от Чешката република, които са регистрирани или в Регистъра на експертните институти, или в Централния регистър на упълномощените експерти, воден от чешкото Министерство на правосъдието, и имат опит в областта на оценката на активи (18).
(62)
Комисията отбелязва, че датата на доклада за оценка на обезпечението Хангар F (вж. таблица 1) е 1 юни 2009 г., докато първият транш на заема от Osinek е изплатен на 11 май 2009 г. Чешките власти представиха декларация от YBN Consult от 6 май 2009 г., в която се потвърждава стойността на използваното обезпечение. Тази декларация е в съответствие с точка 5.9.11 от споразумението за заем от Osinek, при условие че пълният доклад за оценка бъде представен не по-късно от един месец, считано от датата на изплащане на първия транш. Комисията отбелязва, че това условие е изпълнено.
(63)
Освен това Комисията направи критичен преглед на представените доклади за оценка. Оценките не дават причини за безпокойство, тъй като не са открити явни грешки, приложени са приети методологии и оценките се основават на надеждни хипотези. Поради тези причини Комисията счита, че резултатите от представените доклади за оценка са добро приближение на реалистичните пазарни цени на активите, използвани като обезпечение за заема от Osinek. За един от видовете обезпечение (резервните части) стойността се основава на нетната им балансова стойност. Комисията счита, че този метод на остойностяване е уместен за въпросния вид активи, тъй като резервните части могат лесно да бъдат продадени, така че стойността им следва да съответства на първоначалната цена на придобиването им минус натрупаната амортизация.
(64)
Съгласно споразумението за заем действителният размер на заема не трябва да надвишава 90 % от стойността на обезпечението, т.е. стойността на обезпечението трябва да бъде поне равна на 110 % от размера на заема. Въз основа на предоставената информация към момента, когато е бил изплатен първият транш през май 2009 г., стойността на първоначалното обезпечение, съгласувана в споразумението за заем от 30 април 2009 г., е била поне равна на [110-117] %; към момента на изплащането на втория транш през юли 2009 г. - поне равна на [120-132] % и към момента на изплащането на третия транш през септември 2009 г. - поне равна на [128-141] %. Освен това посредством няколко допълнения към споразумението за заем от Osinek (вж. съображение 8) са добавени допълнителни активи за обезпечение, а някои от активите са освободени.
Таблица 4
Преглед на обезпечението през различни периоди от време на заема от Osinek
Дата на промяната
Изтеглена сума
(млн. CZK)
Стойност на обезпечението (млн. CZK)
Процентен дял на обезпечението
11 май 2009 г.
800
[880-935]
[110-117] %
23 юли 2009 г.
800
[1 350 - 1 485]
[169-186] %
30 юли 2009 г.
1 700
[2 040 - 2 240]
[120-132] %
22 септември 2009 г.
1 700
[2 485 - 2 760]
[146-162] %
24 септември 2009 г.
2 500
[3 190 - 3 535]
[128-141] %
9 декември 2009 г.
2 500
[3 275 - 3 615]
[131-145] %
25 януари 2010 г.
2 500
[3 310 - 3 640]
[132-146] %
(65)
В Съобщението относно референтния лихвен процент се приема, че „високо“ ниво на обезпеченост предполага загуба в случай на неизпълнение, по-малка или равна на 30 %, което отговаря на стойност на обезпечението, равна поне на 70 % от размера на заема. Комисията отбелязва, че обезпечението, предоставено за заема, е значително по-голямо, което създава значителен марж на сигурност по отношение на всяко възможно отклонение в оценките на стойността на обезпечението.
(66)
Подходящият лихвен процент по онова време съгласно Съобщението относно референтния лихвен процент е 5,16 % годишно (базисна ставка 2,96 % + 220 базисни пункта = 5,16 % годишно). Маржът от 220 базисни пункта отговаря на рейтинг В, потвърден от частните банки, и високото ниво на обезпеченост, описано по-горе.
(67)
Този процент е по-малък от лихвения процент, приложен за заема от Osinek (тримесечен PRIBOR (19) + 300 базисни пункта), който на 30 април 2009 г. е възлизал на 5,51 % годишно.
(68)
Анализът на приложения лихвен процент (тримесечен PRIBOR + 300 базисни пункта) и на референтния лихвен процент плюс марж от 220 базисни пункта показва, че тези лихвени проценти са сравними по отношение на методологията на базата, както и на общото равнище на приложените лихвени проценти, включително съответния рисков марж.
(69)
PRIBOR е референтната стойност на лихвените проценти на пазара на междубанкови депозити, който се изчислява (определя) въз основа на котировките на референтните банки за продажба на депозити (т.е. офертите) от оценителя на Чешката национална банка и за чешкия Forex Club (Асоциация на финансовите пазари на Чешката република - А.С.I.) (20).
(70)
Лихвеният процент за заема от Osinek се основава на PRIBOR, изчислен за падеж от 3 месеца. Референтният лихвен процент се основава на едногодишните лихвени проценти на паричния пазар. Комисията си запазва обаче правото да използва по-къси или по-дълги срокове на падежи, подходящи за определени случаи.
(71)
Анализът на изменението на двата лихвени проценти за целия период на заема от Osinek (от април 2009 г. до юни 2010 г.) показва, че двата процента са наистина сравними. Средните лихвени проценти (21) за периода от април 2009 г. до юни 2010 г. са почти еднакви (4,77 % за PRIBOR + 300 базисни пункта; 4,79 % за референтния лихвен процент, включително рисков марж от 220 базисни пункта). Малката разлика между двете стойности на базисните пунктове се дължи на различния метод на актуализиране. PRIBOR се актуализира ежедневно, а референтният лихвен процент се актуализира само веднъж на няколко месеца.
(72)
При тези обстоятелства приложеният лихвен процент може да се приеме като адекватен заместител на пазарния лихвен процент. Съгласно Съобщението относно референтния лихвен процент мярката отговаря на пазарните условия и следователно не дава икономическо предимство на ČSA.
(73)
Накрая Комисията отбелязва, че плащанията на дължимите лихви от ČSA на кредитора са изпълнени в пълно съответствие с условията на споразумението за заем от Osinek (22).
6.3. Избирателност
(74)
В член 107, параграф 1 от ДФЕС се изисква, че за да бъде мярката определена като държавна помощ, тя трябва да поставя в по-благоприятно положение „определени предприятия или производството на някои стоки“. В разследвания случай Комисията отбелязва, че заемът от Osinek е предоставен единствено на ČSA. Следователно той е избирателен по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
6.4. Нарушаване на конкуренцията и засягане на търговията
(75)
По отношение на кумулативните критерии за държавна помощ в настоящия случай засягането на вътрешната търговия в ЕС и нарушаването на конкуренцията на оспорваната мярка са несъмнени и дори не бяха оспорени от чешките власти. ČSA е в конкуренция с други въздушни превозвачи на Европейския съюз, по-специално от влизането в сила на третия етап от либерализирането на въздушния транспорт („третия пакет“) на 1 януари 1993 г. Въпросните мерки са дали възможност на ČSA да продължи експлоатацията, така че дружеството не е било принудено да понесе, за разлика от други конкуренти, последиците от своите слаби финансови резултати.
6.5. Заключение
(76)
Въз основа на горното Комисията счита, че при мярката не става въпрос за държавна помощ на ČSA, тъй като заемът на Osinek е предоставен при изисквания, каквито би поставил инвеститор в условията на пазарна икономика. По-специално лихвеният процент, на който е предоставен заемът от Osinek, е в съответствие с референтния лихвен процент, определен въз основа на Съобщението относно референтния лихвен процент, с оглед на факта, че ČSA е имало рейтинг В към момента на предоставяне на заема, което бе потвърдено от частни банки, и заемът е бил гарантиран през цялото време с обезпечение, значително по-голямо от 70 % от размера на заема, посочени в Съобщението относно референтния лихвен процент.
7. СЪВМЕСТИМОСТ НА ПОМОЩТА С ВЪТРЕШНИЯ ПАЗАР
(77)
Комисията все пак проучи дали, ако се приеме, че при заема става въпрос за държавна помощ, мярката ще бъде съвместима с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС въз основа на Временната рамка.
(78)
Заемът от Osinek е предоставен през 2009 г. Мярката има следователно за цел да улесни достъпа на едно предприятие до външно финансиране през период, когато нормалното функциониране на кредитните пазари е силно нарушено от финансовата криза и когато финансовата криза („кредитните затруднения“) засяга икономиката като цяло и води до сериозни разстройства на икономиките на държавите членки.
(79)
На 17 декември 2008 г. Комисията взе мерки за справяне с тази криза, като прие Временната рамка. В нея Комисията признава „тежестта на настоящата финансова криза и отражението ѝ върху цялата икономика на държавите членки“. Комисията достига освен това до заключението, „че някои категории държавна помощ са оправдани за ограничен период, за да се решат тези трудности, и че тази помощ може да се обяви за съвместима с общия пазар въз основа на член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС“.
7.1. Съответствие с точка 4.4.2 от Временната рамка
(80)
Мярката трябва да бъде оценена съгласно изискванията на точка 4.4.2 от Временната рамка („Помощ под формата на лихвена субсидия“).
(81)
Съгласно Временната рамка приложеният лихвен процент трябва да бъде поне равен на лихвения процент по еднодневните депозити на централната банка плюс премия, равна на разликата между средния междубанков лихвен процент за една година и средния лихвен процент по еднодневните депозити на централната банка през периода от 1 януари 2007 г. до 30 юни 2008 г., плюс премията за кредитен риск, съответстваща на профила на риска на получателя, както се посочва в Съобщението относно референтния лихвен процент.
(82)
Лихвеният процент по еднодневните депозити за Чешката република на 30 април 2009 г. е бил 1,45 % (23). Разликата между средния междубанков лихвен процент за една година и средния лихвен процент по еднодневните депозити на централната банка през периода от 1 януари 2007 г. до 30 юни 2008 г. е бил 68 базисни пункта.
(83)
Премията за кредитен риск, съответстваща на профила на риска на получателя, е била 220 базисни пункта. Тази премия се основава на рейтинг В (вж. съображение 57) и високо ниво на обезпеченост, като се има предвид предложеното обезпечение (вж. съображения 64 и 65).
(84)
Съгласно Временната рамка минималният лихвен процент следователно ще бъде 4,33 % (1,45 % + 0,68 % + 2,20 %). Действителният лихвен процент за заема от Osinek е бил 5,51 %. Оттук следва, че заемът от Osinek е предоставен при лихвен процент, по-голям от допустимия минимум съгласно Временната рамка.
(85)
Освен това в точка 4.4 от Временната рамка се поставят две допълнителни условия, които трябва да бъдат изпълнени, за да може заемът да се разглежда като съвместима помощ:
(86)
Първо, договорът трябва да е бил сключен не по-късно от 31 декември 2010 г. Намалените лихвени проценти могат да се прилагат за плащания на лихви преди 31 декември 2012 г.
(87)
Споразумението за заем от Osinek е сключено на 30 април 2009 г. Връщането на заема с еднократно плащане е било предвидено за 30 ноември 2010 г. Следователно договорът за заема отговаря на първото условие.
(88)
Второ, трябва получателят да не е бил в затруднение към 1 юли 2008 г.
(89)
В точка 9 от Насоките за Оздравяване и преструктуриране се посочва, че няма определение на ЕС за това какво представлява предприятие в затруднение и се добавя, че според Комисията едно предприятие е в затруднение, когато е неспособно, било чрез свои собствени ресурси или чрез средства, които може да получи от своите собственици/акционери или кредитори, да се справи със загуби, които без външна намеса от страна на публичните власти почти сигурно могат да го изкарат извън бизнеса.
(90)
По-нататък в точка 10, буква б) от Насоките за Оздравяване и преструктуриране се пояснява, че предприятията се считат в затруднение, ако в дружеството поне няколко члена имат неограничена отговорност за задълженията на дружеството, когато повече от половината от неговия регистриран капитал липсва и повече от една четвърт от този капитал е била изгубена през предходните 12 месеца.
(91)
През 2008 г. регистрираният капитал на ČSA е възлизал общо на 2 735 млн. CZK. Въз основа на методиката на CAS собственият капитал на дружеството е намалял през същата година до 101 млн. CZK.
Таблица 5
Собствен и регистриран капитал през 2007 г. и 2008 г. (хиляди CZK)
Източник: Финансови отчети на ČSA
2007 г.
6/07
7/07
8/07
9/07
10/07
11/07
12/07
Собствен капитал
[1 035 000 - 1 140 000]
[1 415 000 - 1 555 000]
[1 450 000 - 1 595 000]
[1 410 000 - 1 565 000]
[1 950 000 - 2 145 000]
[1 260 000 - 1 390 000]
1 238 093
Регистриран капитал
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2008 г.
1/08
2/08
3/08
4/08
5/08
6/08
Собствен капитал
[585 000 - 645 000]
[385 000 - 420 000]
[110 000 - 120 000]
[690 000 - 755 000]
[860 000 - 950 000]
[965 000 - 1 065 000]
Регистриран капитал
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
7/08
8/08
9/08
10/08
11/08
12/08
Собствен капитал
[945 000 - 1 030 000]
[1 220 000 - 1 340 000]
[1 270 000 - 1 410 000]
[1 295 000 - 1 430 000]
[610 000 - 670 000]
101 686
Регистриран капитал
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
(92)
Въпреки че повече от половината от регистрирания капитал на дружеството е вече липсвала към 1 юли 2008 г., второто условие на точка 10, буква а) от Насоките за Оздравяване и преструктуриране - че повече от една четвърт от регистрирания капитал трябва да е била изгубена през предходните 12 месеца, не е изпълнено. Загубата на собствен капитал през периода от юли 2007 г. до юли 2008 г. ([31 570 000-34 875 000] CZK) съответства само на [0,8-1,5] % от регистрирания капитал.
(93)
Освен това в съответствие с точка 10, буква в) от Насоките за Оздравяване и преструктуриране за едно дружество се счита, че е в затруднение, когато съгласно критериите по своето национално законодателство то подлежи на процедура по колективна несъстоятелност. Чешките власти потвърдиха, че съгласно чешкия Закон за несъстоятелността ČSA не подлежи на процедура по несъстоятелност.
(94)
В съответствие с точка 11 от Насоките за Оздравяване и преструктуриране, дори когато не е налице нито едно от обстоятелствата, изложени в точка 10 от тези насоки, може все пак да се приеме, че предприятието е в затруднение, по-специално ако са налице обичайните признаци на предприятие в затруднение, като нарастващи загуби, намаляващ оборот, растящи складови наличности, свободен капацитет, спадащ паричен поток, нарастващи задължения, увеличаващи се разходи по лихви и намаляваща или нулева нетна стойност на активите.
(95)
Промените във финансовите резултати на ČSA през съответния период не показват ясна отрицателна тенденция (вж. таблица 3). Дружеството отбелязва загуба в края на 2006 г., но се възстановява и показва положителен резултат за 2007 г. Загуба от [800-880] млн. CZK е след това регистрирана в края на първото тримесечие на 2008 г. Положението обаче се подобрява към края на второто тримесечие, т.е. към 30 юни 2008 г. Подобна тенденция се наблюдава при положението с паричния поток. През наблюдавания период оборотът на ČSA спада бавно на годишна база. Не може обаче да се стигне до заключението, че оборотът е спаднал значително преди 30 юни 2008 г.
(96)
Задълженията на дружеството намаляват през периода от март 2008 г. до юни 2008 г., след което нарастват през следващото шестмесечие. И накрая, през наблюдавания период стойността на активите се колебае, без да показва ясна тенденция.
(97)
В заключение, тенденцията във финансовите критерии, определени в точка 11 от Насоките за Оздравяване и преструктуриране, не показва ясно всички обичайни признаци на предприятие, намиращо се в затруднение, преди 30 юни 2008 г. Освен това по онова време ČSA е имало все още достъп до финансиране, както се вижда от факта, че през септември 2008 г. дружеството е успяло да получи заем от частна банка (вж. съображение 59).
(98)
Комисията отбелязва, че помощ, съвместима съгласно точка 4.4 от Временната рамка, може да бъде предоставена на предприятия, които не са били в затруднение към 1 юли 2008 г., а са изпаднали в затруднение след това в резултат на глобалната финансова и икономическа криза. Поради тази причина фактът, че ČSA става предприятие в затруднение на по-късна дата, не засяга съвместимостта съгласно Временната рамка.
(99)
Следователно Комисията счита, че ČSA не е било предприятие в затруднение към 1 юли 2008 г. и че поради това е допустимо към него да се приложи Временната рамка.
7.2. Заключение
(100)
С оглед на горното заемът от Osinek отговаря на всички условия, изложени в точка 4.4 на Временната рамка. Поради това, дори ако се счете, че при заема от Osinek става въпрос за държавна помощ, мярката ще бъде все пак съвместима с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС.
8. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(101)
Комисията достига до заключението, че при заема от Osinek не става въпрос за държавна помощ. Освен това, дори ако се счете, че при заема от Osinek става въпрос за държавна помощ, мярката ще бъде все пак съвместима с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС.
(102)
Настоящото решение не обхваща освобождаването на обезпечението и капитализацията на заема от Osinek на 30 юни 2010 г. Оценката на тази мярка ще бъде предмет на окончателното решение по случай SA.30908,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Мярката, която Чешката република е привела в действие за České aerolinie, a. s. под формата на заем с общ размер 2,5 млрд. CZK, предоставен от Osinek a.s. въз основа на споразумението за заем от 30 април 2009 г., не представлява помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз, а дори и ако представлява, тя е съвместима с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3, буква б) от този Договор.
Член 2
Адресат на настоящето решение е Чешката република.
Съставено в Брюксел на 21 март 2012 година.
SKLEP KOMISIJE
z dne 21. marca 2012
o Državni pomoči SA.29864 (C 6/10) (ex NN 1/10), ki jo je Češka odobrila podjetju České aerolinie a.s. (ČSA - Czech Airlines a.s. - morebitne posledice v zvezi z Državno pomočjo posojila, ki ga je dalo podjetje Osinek a.s.)
(notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 1664)
(Besedilo v češkem jeziku je edino verodostojno)
(Besedilo velja za EGP)
(2012/637/EU)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,
ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,
ob upoštevanju odločitve Komisije, da začne postopek na podlagi člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (1) glede ukrepa pomoči SA.29864 (C 6/10, ex NN 1/10, CP 371/2009) (2),
po pozivu zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi določbami, in ob upoštevanju teh pripomb,
ob upoštevanju naslednjega:
1. POSTOPEK
(1)
Komisija je maja 2009 na podlagi javno dostopnih informacij ugotovila, da je podjetje v državni lasti Osinek a.s. (v nadaljnjem besedilu: Osinek), ki je v likvidacijskem postopku, podjetju ČSA - Czech airlines, a.s. (v nadaljnjem besedilu: podjetje ČSA) odobrilo posojilo v višini 2,5 milijarde CZK (približno 100 milijonov EUR). Komisija je z dopisoma z dne 14. maja 2009 in 24. septembra 2009 zahtevala informacije od Češke. Češka je Komisiji predložila dodatne informacije z dopisoma z dne 10. septembra 2009 in 25. novembra 2009.
(2)
Komisija je z dopisom z dne 24. februarja 2010 sporočila Češki, da bo glede zadevnega ukrepa začela postopek v skladu s členom 108(2) PDEU (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka). Češka je z dopisom z dne 26. aprila 2010 predložila pripombe v zvezi s to odločitvijo. Komisija je v dopisu z dne 6. julija 2010 zastavila dodatna vprašanja, na katera je Češka odgovorila 15. septembra 2010.
(3)
Sklep o začetku postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije. Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo svoje pripombe glede ukrepa.
(4)
Komisija je prejela pripombe štirih zainteresiranih strani: 10. marca 2011 od podjetja Travel Service in Icelandair Group, 11. marca 2011 od podjetja Czech Connect Airlines a.s., 10. marca 2011 od podjetja JOB AIR Technic a.s. in 14. marca 2011 od ČSA. Komisija je te pripombe posredovala Češki in ji dala možnost odgovora. Odgovor Češke je prejela v dopisu z dne 12. maja 2011.
2. PODROBEN OPIS UKREPA
2.1 Posojilo podjetja Osinek
(5)
Ukrep, v zvezi s katerim je bil sprožen postopek preiskave, je posojilo, ki ga je 30. aprila 2009 podjetje Osinek odobrilo češkemu nacionalnemu letalskemu prevozniku ČSA. Posojilo je bilo izplačano v treh obrokih:
(a)
prvi obrok v višini 800 milijonov CZK je bil izplačan 11. maja 2009;
(b)
drugi obrok v višini 900 milijonov CZK je bil izplačan 30. julija 2009;
(c)
tretji obrok v višini 800 milijonov CZK pa je bil izplačan 24. septembra 2009.
(6)
Rok za vračilo posojila je bil 30. november 2010 z možnostjo podaljšanja. Obrestna mera za posojilo je bil trimesečni PRIBOR (Prague Inter Bank Offered Rate) s pribitkom 300 bazičnih točk kot premija za tveganje, kar pomeni, da je na datum podpisa posojilne pogodbe obrestna mera znašala 5,51 %. Obresti je bilo treba plačati vsako četrtletje, in sicer na zadnji delovni dan koledarskega četrtletja (obrestno obdobje). Obresti so se izračunavale dnevno, in sicer od dne pred vračilom posojila podjetja Osinek.
(7)
Po mnenju čeških organov se pri kritju tveganja v višini 300 bazičnih točk ustrezno upošteva primerno kritje tveganja glede na finančno stanje podjetja z bonitetno oceno B (ranljivo finančno stanje), ki jo je dodelila agencija Standard & Poor’s, in raven zavarovanja posojila s premoženjem, ki je znašala 110 % zneska posojila.
(8)
Premoženje, s katerim je bilo zavarovano posojilo, je zajemalo zgradbe na letališču Ruzyně v Pragi, zemljišče, inventar in rezervne dele. Tržno vrednost večine zagotovljenega zavarovanja s premoženjem je določil neodvisni strokovnjak. Zavarovanje s premoženjem je bilo razširjeno in spremenjeno s štirimi dodatki k posojilni pogodbi s podjetjem Osinek (3). Češki organi trdijo, da se je pri vseh teh spremembah upošteval pogoj iz posojilne pogodbe s podjetjem Osinek, da dejanski znesek posojila nikoli ne sme presegati 90 % vrednosti zavarovanja s premoženjem ali dogovorjenega najvišjega zneska posojila.
(9)
Posojilo podjetja Osinek ni bilo odplačano tako, kot je bilo prvotno predvideno, ampak je zanj prenehalo zavarovanje s premoženjem, dolg pa je bil kapitaliziran 30. junija 2010 (zamenjava terjatev v lastniške deleže).
Tabela 1
Pregled premoženja, s katerim je bilo zavarovano posojilo podjetja Osinek
Zavarovanje s premoženjem
Vrednost (v milijonih CZK)
Podlaga za določitev vrednosti
Obdobje uporabe
Operativna zgradba - hangar F (vključno z zemljiščem pod zgradbo)
[925-990] (4)
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., izvedensko mnenje z dne 1. junija 2009
od 11. maja 2009 (1. obrok)
Upravna zgradba „APC“ (vključno z zemljiščem pod zgradbo)
[735-770]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., izvedensko mnenje z dne 5. julija 2009
od 30. julija 2009 (2. obrok) do 9. decembra 2009 (preklicano s tretjim dodatkom)
Rezervni deli (rotacijski rezervni deli in/ali nadomestni motorji)
[150-165]
ocena vrednosti temelji na neto knjigovodski vrednosti na dan 30. septembra 2009
od 24. septembra 2009 (3. obrok)
Rezervni deli (rotacijski, tipa A310 (vsi) in Boeing)
[520-575]
ocena vrednosti temelji na neto knjigovodski vrednosti na dan 30. septembra 2009
od 24. septembra 2009 (3. obrok) do 25. januarja 2010 (4. dodatek)
Zemljišče okrog upravne zgradbe „APC“
[60-65]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., izvedensko mnenje z dne 5. julija 2009
od 23. julija 2009 (1. dodatek) do 25. januarja 2010
Zemljišče okrog hangarja F in ob njem
[105-115]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., izvedensko mnenje z dne 5. julija 2009
od 23. julija 2009 (1. dodatek)
Rezervni deli, tip: A319/320
[265-290]
na podlagi neto knjigovodske vrednosti
od 23. julija 2009 (1. dodatek)
Rezervni deli, tipi: A310, ATR in Boeing
[440-485]
na podlagi neto knjigovodske vrednosti
od 22. septembra 2009 (2. dodatek)
Simulator letenja
[155-170]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., izvedensko mnenje z dne 10. septembra 2009
od 22. septembra 2009 (2. dodatek)
1 letalo Boeing 737-55s, registrska številka: OK CGK
[140-155]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., izvedensko mnenje z dne 7. decembra 2009
od 9. decembra 2009 (3. dodatek)
2 letali Boeing 737-55s, registrski številki: OK CGH, OK CGJ
[300-330]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., izvedensko mnenje z dne 7. decembra 2010
od 9. decembra 2009 (3. dodatek) do 25. januarja 2010 (4. dodatek)
Informacijska tehnologija
[80-85]
PROSCON - s.r.o., izvedensko mnenje z dne 30. novembra 2009
od 9. decembra 2009 (3. dodatek)
Blagovna znamka „ČSA CZECH AIRLINES“
[140-155]
Vladimir Cmejla, izvedensko mnenje z dne 30. novembra 2009
od 9. decembra 2009 (3. dodatek)
Delež podjetja ČSA v podjetju ČSA Support, s.r.o.
[790-865]
PROSCON - s.r.o., izvedensko mnenje z dne 20. januarja 2010
od 25. januarja 2010 (4. dodatek)
2.2 Področje uporabe tega sklepa
(10)
Sklep o začetku postopka z dne 24. februarja 2010 se nanaša na posojilo podjetja Osinek v višini 2,5 milijarde CZK, ki je bilo odobreno na podlagi posojilne pogodbe, sklenjene 30. aprila 2009, pri čemer temelji na domnevi, da je zavarovanje posojila s premoženjem na podlagi resolucije češke vlade št. 1343 z dne 26. oktobra 2009 že prenehalo. Vendar je bila Komisija o prenehanju zavarovanja posojila s premoženjem in njegovi kapitalizaciji (zamenjavi terjatev v lastniške deleže), ki sta bila izvedena junija 2010, obveščena 12. maja 2010 (SA.30908 ČSA - Czech Airlines - Načrt prestrukturiranja). Zato je v tem sklepu obravnavano le posojilo podjetja Osinek v višini 2,5 milijarde CZK, odobreno na podlagi posojilne pogodbe, sklenjene 30. aprila 2009. Ocena prenehanja zavarovanja s premoženjem in naknadne zamenjave terjatev v lastniške deleže pri posojilu podjetja Osinek bo vključena v končno odločitev v zadevi SA.30908.
2.3 Osinek
(11)
Podjetje Osinek je bila družba za prenos finančnih sredstev, ki je bila ustanovljena za nadzor zaprtja in sanacije premogovnikov v Češki. V času odobritve posojila je bilo podjetje v 100-odstotni lasti češke države in je delovalo pod nadzorom ministrstva za finance. Likvidacijski postopek podjetja Osinek se je začel 5. novembra 2008. Pred začetkom likvidacijskega postopka je podjetje še vedno razpolagalo s sredstvi in naj bi iskalo različne naložbene možnosti. Posojilno pogodbo je v imenu podjetja Osinek 30. aprila 2009 sklenil in podpisal njegov likvidacijski upravitelj. Za ugotovitev morebitnih tveganj, povezanih s posojilom, je podjetje Osinek pri neodvisnem strokovnjaku, in sicer podjetju European Business Consulting spol. s.r.o. (v nadaljnjem besedilu: EBC), naročilo izvedbo ekonomske analize ČSA, pri odvetniški pisarni JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík pa izvedbo pravne analize.
(12)
Podjetje Osinek je z ministrstvom za industrijo in trgovino Češke 29. septembra 2009 podpisalo pogodbo, v skladu s katero je zaradi začetka likvidacijskega postopka svoje terjatve do ČSA, ki izhajajo iz zadevne posojilne pogodbe, odstopilo ministrstvu. Podjetje ČSA je obvestilo o odstopu terjatev prejelo isti dan. Likvidacijski postopek podjetja Osinek je bil končan 8. marca 2010.
(13)
Češka vlada je 3. maja 2010 sprejela resolucijo št. 333 o načrtu prestrukturiranja podjetja ČSA, v skladu s katero je ministrstvo za industrijo in trgovino pozvala, naj pred povečanjem delniškega kapitala podjetja ČSA izvede sprostitev zastavljenih sredstev za del zagotovljenega zavarovanja s premoženjem. Zadevna resolucija je bila pravna podlaga za kapitalizacijo posojila (zamenjava terjatev v lastniške deleže), ki je bila izvedena 30. junija 2010.
2.4 Prejemnik (podjetje ČSA)
(14)
Podjetje ČSA je nacionalni letalski prevoznik Češke od leta 1923. Sedež ima v Pragi in dejavnost opravlja na letališču Ruzyně v Pragi. Gre za največjo letalsko družbo na letališču Ruzyně v Pragi, s katero potuje 37 % potnikov, katerih potovanje se začne ali konča v Pragi. Podjetje ČSA je član združenja Sky Team. Pred prestrukturiranjem je imelo to podjetje v lasti 51 letal. Podjetje ČSA ponuja storitve rednega letalskega prevoza (na 104 destinacije v 44 državah). Poleg tega opravlja čarterske polete, prevoz tovora, storitve zemeljske oskrbe (na letališču Ruzyně v Pragi oskrbi približno 60 % vseh potnikov), storitve vzdrževanja letal, storitve usposabljanja letalskega osebja in gostinske storitve ter upravlja prostocarinske prodajalne na letališču Ruzyně v Pragi in prodaja brezcarinsko blago na letalih.
2.4.1 Lastniška struktura
(15)
ČSA je podjetje v državni lasti, pri čemer je Češka prek ministrstva za finance njegov 95,69 % lastnik. Manjšinski delničarji so podjetje Česká pojišťovna a.s. (2,26 %), mesto Praga (1,53 %) in mesto Bratislava (0,51 %).
(16)
Po zaključku postopka prestrukturiranja namerava država poiskati strateškega partnerja za podjetje ČSA. Češka vlada se je v okviru priprav na načrtovano privatizacijo odločila za oblikovanje nove podjetniške strukture, tj. krovnega podjetja Český Aeroholding a.s. (v nadaljnjem besedilu: ČAH).
(17)
Češki organ za varstvo konkurence je 25. oktobra 2011 odobril ustanovitev podjetja ČAH, ki bo združevalo podjetje ČSA, letališče Ruzyně v Pragi in sedanje podružnice podjetja ČSA, tj. Czech Airlines Handling, Holidays Czech Airlines, Czech Airlines Technics in ČSA Services s.r.o. Način upravljanja in struktura ČAH bi vključevala elemente finančnega holdinga, njegov cilj pa bi bil prestrukturiranje podjetij, združenih v holding, da bi se olajšal njihov dostop do komercialnega financiranja in da bi se jih pripravilo na prihodnjo privatizacijo.
2.4.2 Finančno stanje podjetja
(18)
Podjetje ČSA je imelo težave, ki so se močno zaostrile leta 2009, ko je bila sedanja gospodarska kriza največja. Čeprav v skladu s češko nacionalno zakonodajo ni nikoli izpolnjevalo pogojev za uvedbo postopka zaradi insolventnosti, je imelo jasen negativen trend razvoja ključnih finančnih kazalnikov.
Tabela 2
Lastniški in delniški kapital ČSA, 2006-2008 (v tisočih CZK)
2006
2007
2008
2009
Lastniški kapital
938 646
1 238 093
101 686
-2 352 045
Delniški kapital
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
Vir: Letna poročila ČSA.
Tabela 3
Spremembe finančnega stanja ČSA (v tisočih CZK)
(v tisočih) CZK
31.12.2006
31.12.2007
31.3.2008
30.6.2008
31.12.2008
31.3.2009
30.6.2009
30.9.2009
31.12.2009
Poslovni izid
- 396 951
206 600
[- 880 000 - - 800 000]
[- 180 000 - - 165 000]
470 057
[- 1 320 000 - - 1 190 000]
[- 1 840 000 - - 1 660 000]
[- 2 625 000 - - 2 365 000]
-3 756 125
Prihodki (5)
23 375 950
23 399 853
[4 625 000 - 5 080 000]
[10 175 000 - 11 250 000]
22 581 692
[4 385 000 - 4 820 000]
[9 265 000 - 10 235 000]
[14 300 000 - 15 830 000]
19 789 620
Neto denarni tok iz poslovanja
- 533 192
- 275 234
[- 1 110 000 - - 1 000 000]
[- 640 000 - - 580 000]
-1 762 376
[- 1 230 000 - - 1 115 000]
[- 1 320 000 - - 1 195 000]
-
-3 066 694
Dolg
6 476 911
4 391 070
[4 410 000 - 4 890 000]
[3 665 000 - 4 065 000]
6 494 752
[5 685 000 - 6 285 000]
[5 550 000 - 6 065 000]
[6 290 000 - 6 960 000]
6 581 325
Čista vrednost premoženja
11 679 439
10 161 647
[8 945 000 - 9 855 000]
[9 535 000 - 10 065 000]
10 418 871
[8 340 000 - 9 255 000]
[8 990 000 - 9 920 000]
[8 470 000 - 9 390 000]
7 948 571
Vir: Računovodski izkazi, ki jih je predložilo podjetje ČSA
(19)
Podjetje je v letih 2007 in 2008 poslovalo z dobičkom. Leta 2009 pa je bil njegov poslovni rezultat bistveno slabši. Prihodki podjetja se v predhodnih štirih letih niso veliko zmanjšali, močno pa se je zmanjševal njegov denarni tok. Raven zadolženosti je bila bolj ali manj stabilna. Podjetje je pokrilo svoje izgube s prodajo premoženja, zlasti v poslovnem letu 2009.
(20)
Stanje podjetja se je poslabšalo v letu 2009, zlasti po koncu poletja, tj. v obdobju, ko ČSA običajno posluje z dobičkom.
2.5 Sklep o začetku postopka
(21)
Komisija je 24. februarja 2010 začela formalni postopek preiskave. V sklepu o začetku postopka je izrazila dvom, ali je bilo podjetje ČSA v času prejetja posojila že podjetje v težavah v smislu smernic Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (v nadaljnjem besedilu: smernice za reševanje in prestrukturiranje) (6).
(22)
Poleg tega je Komisija izrazila dvom, ali je upravičeno podjetje zaradi pogojev posojila, ki ga je podjetje Osinek zagotovilo ČSA, in ob upoštevanju njegovega finančnega stanja, pridobilo gospodarsko prednost, ki je pod običajnimi tržnimi pogoji ne bi. Komisija je tudi izrazila dvom o združljivosti pomoči v skladu z veljavnimi pravili o državni pomoči, zlasti sporočilom Komisije z naslovom Začasni okvir Skupnosti za ukrepe državnih pomoči v podporo dostopu do financiranja ob trenutni finančni in gospodarski krizi (v nadaljnjem besedilu: začasni okvir) (7), v primeru, da je posojilo vključevalo državno pomoč. Če bi bilo ugotovljeno, da je posojilo podjetja Osinek vključevalo državno pomoč, potem je ta ukrep negativno vplival na konkurenco in s tem na podjetja, ki opravljajo lete z letališča Ruzyně v Pragi ali konkurirajo podjetju ČSA in njenim podružnicam na drugih trgih.
3. PRIPOMBE ČEŠKE
(23)
Češka je predložila svoje pripombe na sklep o začetku postopka, pri čemer je navedla, da je posojilo podjetja Osinek skladno z „načelom vlagatelja pod tržnimi pogoji“, ker podjetju ČSA ni zagotavljalo neupravičene gospodarske prednosti.
(24)
Češka zlasti meni, da ČSA na datum podpisa posojilne pogodbe s podjetjem Osinek ni bilo podjetje v težavah in da je bilo v težavah šele od avgusta 2009. Češka trdi, da je podjetju ČSA kljub vedno večjim težavam vedno uspelo zagotoviti uspešno poslovanje. Vendar so se razmere konec leta 2008 in v začetku leta 2009 spremenile, pri čemer se je stanje v letu 2009 stalno poslabševalo zaradi svetovne gospodarske recesije, ki je močno vplivala na svetovne prevozne trge (8). To je skupaj z nestabilnostjo naftnih trgov in tečajnimi nihanji prispevalo k poslabšanju finančnega stanja ČSA.
(25)
Leta 2009 se je podjetje ČSA zanašalo na napovedi, ki so temeljile na rezultatih prejšnjega leta, in je pričakovalo bistveno boljše rezultate v poletnem obdobju. Vendar so rezultati za prvo polovico leta 2009, ki so bili sporočeni vodstvu sredi avgusta, pokazali, da so se povprečni prihodki ČSA v juniju znatno zmanjšali. Vodstvo je avgusta 2009 ugotovilo, da podjetje ne bo moglo več poslovati, če ne bodo takoj sprejeti ukrepi za zmanjšanje stroškov in ne bo zagotovljena finančna pomoč iz zunanjih virov.
(26)
Češka v zvezi z morebitnim elementom državne pomoči v posojilu podjetja Osinek trdi, da je obrestna mera skladna z zahtevami iz Sporočila Komisije o spremembi metode določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj (v nadaljnjem besedilu: sporočilo o referenčnih obrestnih merah) (9). Ob tem zlasti trdi, da je bilo glede na nestabilnost finančnih trgov v času podpisa posojilne pogodbe s podjetjem Osinek primerno uporabiti trimesečni PRIBOR kot osnovno stopnjo za določanje obresti za zadevno posojilo.
(27)
Ker ocena podjetja ČSA ne temelji na bonitetnih sistemih, Češka svoje domneve, da bi podjetje ČSA ob podpisu posojilne pogodbe s podjetjem Osinek dobilo bonitetno oceno B, ne more podpreti z dokazi. Vendar se Češka sklicuje na poročilo podjetja EBC z dne 27. aprila 2009, v skladu s katerim je bilo podjetje ČSA solventno in kreditno sposobno.
(28)
Češka je poudarila, da je moralo podjetje ČSA posojilo zavarovati s premoženjem v vrednosti vsaj 110 % posojila, in sicer za obdobje celotnega trajanja posojila. Znesek posojila, ki je bil dejansko odobren podjetju ČSA, torej ne bi smel nikoli presegati 90 % celotne vrednosti zavarovanja s premoženjem. Češka je potrdila, da je bila ta zahteva vedno izpolnjena, in je predložila poročila o oceni vrednosti premoženja, s katerim je bilo zavarovano posojilo.
(29)
Poleg tega Češka trdi, da je likvidacijski upravitelj podjetja Osinek iskal naložbene možnosti za ustvarjanje dobička glede na dejstvo, da je imelo podjetje Osinek na voljo precej finančnih sredstev. Likvidacijski upravitelj je pred sklenitvijo posojilne pogodbe s podjetjem Osinek pri neodvisnem svetovalnem podjetju EBC in odvetniški pisarni JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík naročil izvedbo gospodarske in pravne analize posojilne ponudbe. Analiza, ki jo je pripravilo podjetje EBC, je potrdila, da bi se lahko podjetje ČSA štelo za solventno in da je bilo tveganje, da bi odobritev posojila podjetju ČSA pomenilo izgubo ali škodo za podjetje Osinek, zelo majhno. Likvidacijski upravitelj je na podlagi te analize menil, da bi odobritev posojila podjetju ČSA pomenila možnost za dobro naložbo razpoložljivih sredstev podjetja Osinek.
(30)
Poleg tega Češka trdi, da bi bilo posojilo skladno s pogoji iz začasnega okvira, tudi če bi Komisija ugotovila, da so bili pogoji posojilne pogodbe s podjetjem Osinek ugodnejši od tržnih pogojev.
4. PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI
(31)
Komisija je med formalnim postopkom preiskave prejela pripombe treh zainteresiranih tretjih strani in podjetja ČSA kot prejemnika posojila, v zvezi s katerim je bil sprožen postopek preiskave (odstavek 4).
(32)
Pripombe podjetja ČSA v bistvu izražajo pripombe Češke v zvezi z navedenim sklepom o začetku postopka. Podjetje ČSA poudarja, da je bilo posojilo podjetja Osinek odobreno pod tržnimi pogoji, ker je podjetje Osinek ravnalo kot razumen udeleženec v tržnem gospodarstvu, pri čemer je njegova odločitev temeljila na komercialnih ciljih in ne na ciljih gospodarske ali socialne politike. Poleg tega podjetje ČSA v pripombah pojasnjuje količinsko opredelitev morebitnega elementa pomoči za primer, če bi Komisija ugotovila, da je bilo posojilo podjetja Osinek odobreno po ugodnejši obrestni meri, tj. ob predpostavki, da je bila bonitetna ocena podjetja ČSA slabša od ocene B in/ali da zavarovanje s premoženjem ne bi smelo biti razvrščeno kot „visoko“.
(33)
Vse zainteresirane tretje strani so konkurenti podjetja ČSA in jih zastopa ista odvetniška pisarna, zato so njihovi argumenti podobni. Zainteresirane tretje strani trdijo, da posojilo, ki ga je podjetje Osinek dalo podjetju ČSA, pomeni državno pomoč, ker je omogočilo izvajanje nelojalne konkurence z zaračunavanjem cen, ki jih druga konkurenčna podjetja, ki niso prejela državnih subvencij, ne bi mogla zagotavljati, ne da bi pri tem izgubila sposobnost pokritja stroškov in ustvarjanja razumnega dobička (10).
(34)
Zainteresirane tretje strani trdijo, da je bilo podjetje ČSA v resnih težavah že pred 1. julijem 2008. Poleg tega trdijo, da je bilo posojilo podjetja Osinek zagotovljeno po znatno nižji obrestni meri, kot bi jo zahtevala banka v podobnih okoliščinah ob upoštevanju finančnega stanja ČSA, dolžine obdobja vračila, kakovosti zavarovanja s premoženjem in majhne verjetnosti za dejansko vračilo. V takih okoliščinah bi posojilo podjetja Osinek pomenilo nezakonito državno pomoč, ki ni združljiva s predpisi EU. Eno od konkurenčnih podjetij, ki so predložila pripombe, trdi, da je podjetje ČSA izpolnjevalo pogoj, da je bila v letih 2007, 2008 in 2009 izgubljena več kot polovica njegovega delniškega kapitala. Poleg tega je bila v letih 2008 in 2009 v preteklih 12 mesecih izgubljena več kot četrtina delniškega kapitala ČSA. Isto konkurenčno podjetje pojasnjuje, da bi bilo mogoče na podlagi zmanjšanja delniškega kapitala ČSA v letu 2008 domnevati, da je zadevno podjetje že 1. julija 2008 izpolnjevalo oba pogoja za podjetje v težavah v smislu točke 10(a) smernic za reševanje in prestrukturiranje.
(35)
Zainteresirane tretje strani tudi trdijo, da bi bilo mogoče zaradi negativnega denarnega toka iz poslovanja, večjega števila upnikov in obstoja zapadlih finančnih obveznosti, ki bi jih bilo treba poravnati v 30 dneh, domnevati, da je podjetju grozila insolventnost od konca leta 2007, zato bi moralo biti obravnavano kot podjetje v težavah že od leta 2007 (v skladu s točko 10(c) smernic za reševanje in prestrukturiranje).
5. PRIPOMBE ČEŠKE IN UGOTOVITVE ZAINTERESIRANIH STRANI
(36)
Češka se ni strinjala s pripombami zainteresiranih tretjih strani, strinjala pa se je s pripombami ČSA. Vztrajala je pri svojem argumentu, da je bilo posojilo podjetja Osinek odobreno pod tržnimi pogoji in v skladu s sporočilom o referenčnih obrestnih merah. Poleg tega so češki organi trdili, da je podjetje ČSA uspešno poslovalo brez državne pomoči do druge polovice leta 2009. Stanje premoženja ČSA tudi v prvi polovici leta 2009 ni bilo resno ogroženo, pri čemer se je njegova vrednost dejansko povečala z [8 340-9 255] milijonov CZK v prvi četrtini leta 2009 na [8 990-9 920] milijonov CZK v drugi četrtini leta 2009.
(37)
Češka ugotavlja, da pripombe zainteresiranih tretjih strani temeljijo izključno na rezultatih, ki so pridobljeni v skladu s češkimi računovodskimi standardi (v nadaljnjem besedilu: ČRS), katerih metodologija ne zagotavlja podatkov o dejanskem stanju poslovanja podjetja, čeprav so rezultati, ki jih objavlja podjetje ČSA o svojem poslovanju, pridobljeni v skladu s ČRS in mednarodnimi standardi računovodskega poročanja (v nadaljnjem besedilu: MSRP). Finančna poročila, pripravljena v skladu z MSRP, zagotavljajo boljše informacije o finančnem stanju podjetja in so zato primernejša. Podjetje ČSA mora v skladu s češko davčno zakonodajo uporabljati ČRS. Vendar dejavnosti podjetja ČSA niso omejene na Češko, ampak se izvajajo na svetovni ravni, zato podjetje ČSA uporablja tudi MSRP. Češka poudarja, da banke pri svojih odločitvah o odobritvi posojil uporabljajo MSRP, ker naj bi bili ti natančnejši od ČRS.
(38)
Nazadnje je Češka predložila dokaze, da podjetje ČSA ob odobritvi posojila podjetja Osinek ni izpolnjevalo pogojev glede insolventnosti v skladu s češkim zakonom o insolventnosti (11).
6. OBSTOJ DRŽAVNE POMOČI
(39)
V skladu s členom 107(1) PDEU je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami.
(40)
Merila iz člena 107(1) PDEU so kumulativna. Za določitev, ali priglašeni ukrepi pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, morajo biti torej izpolnjeni vsi naslednji pogoji. Finančna pomoč mora:
-
biti dodeljena s strani države ali dodeljena iz državnih sredstev,
-
pomeniti gospodarsko prednost za prejemnika,
-
dajati prednost določenim podjetjem ali proizvodnji določenega blaga,
-
izkrivljati konkurenco ali omogočati izkrivljanje konkurence in
-
vplivati na trgovino med državami članicami.
6.1 Državna sredstva in odgovornost
(41)
Pojem državne pomoči zajema vsako neposredno ali posredno dodeljeno prednost, ki se financira iz državnih sredstev in jo odobri država sama ali kateri koli posredniški organ, ki deluje na podlagi svojih pooblastil.
(42)
Zato je treba najprej ugotoviti, ali je treba posojilo podjetja Osinek šteti za državna sredstva. Kot je navedeno zgoraj, je bilo podjetje Osinek ob odobritvi posojila v 100-odstotni lasti ministrstva za finance Češke, zato ne glede na poslovni ali kateri koli drug pravni status gre za javno podjetje v smislu člena 2(b) Direktive Komisije 2006/111/ES z dne 16. novembra 2006 o preglednosti finančnih odnosov med državami članicami in javnimi podjetji ter o finančni preglednosti znotraj določenih podjetij (12). Zato Komisija meni, da je posojilo podjetja Osinek financirano iz državnih sredstev.
(43)
Vendar je Sodišče tudi odločilo, da čeprav lahko država nadzira neko javno podjetje in ima prevladujoč vpliv na njegovo poslovanje, ni mogoče samodejno sklepati, da se tak nadzor v konkretnem primeru dejansko izvaja. Javno podjetje lahko deluje z večjo ali manjšo neodvisnostjo, glede na stopnjo avtonomije, ki mu jo prepušča država. Zato zgolj dejstvo, da je javno podjetje pod državnim nadzorom, ne zadošča, da bi ukrepe tega podjetja, kot je obravnavana posojilna pogodba, pripisali državi. Poleg tega je treba preveriti, ali so javni organi kakor koli sodelovali pri sprejetju tega ukrepa. V zvezi s tem je Sodišče opozorilo, da se lahko državi pripiše ukrep pomoči, ki ga je sprejelo javno podjetje, na podlagi sklopa kazalcev, ki izvirajo iz okoliščin v postopku v glavni zadevi, in okoliščin, v katerem je bil sprejet ukrep (13).
(44)
Taki kazalci so lahko vključenost podjetja v okvir javne uprave, značaj njegovih dejavnosti in izvajanje teh dejavnosti na trgu v splošnih pogojih konkurence z zasebnimi izvajalci, pravni status podjetja (glede na to, ali zanj velja javno pravo ali običajno pravo družb), intenzivnost nadzora, ki ga izvajajo javni organi nad upravo podjetja, ali kateri koli drug kazalec, ki v posameznem primeru kaže na vključenost javnih organov v sprejemanje ukrepa ali majhno verjetnost njihove nevključenosti, pri čemer se upošteva tudi obseg ukrepa, njegova vsebina ali pogoji, ki jih zajema.
(45)
Komisija ugotavlja, da so člani nadzornega odbora podjetja Osinek večinoma predstavniki javnih organov (kot je ministrstvo za finance).
(46)
Likvidacijski postopek podjetja Osinek se je začel 5. novembra 2008 na podlagi sklepa njegovega takratnega edinega delničarja. Čeprav mora likvidacijski upravitelj v skladu s češko zakonodajo med likvidacijskim postopkom delovati samostojno in se ne sme ravnati po navodilih organov podjetja, Komisija ugotavlja tudi, da je likvidacijskega upravitelja imenovalo ministrstvo za finance Češke v vlogi edinega delničarja podjetja Osinek.
(47)
Poleg tega so češki organi Komisiji predložili izvedensko mnenje odvetniške pisarne JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík, ki je priporočila, naj se likvidacijski upravitelj pred odobritvijo posojila podjetju ČSA posvetuje z delničarjem podjetja Osinek, tj. s Češko.
(48)
Komisija v zvezi z nadzorom nad dejavnostmi podjetja Osinek, ki ga izvaja država, tudi ugotavlja, da se je češka vlada pozneje odločila za prenehanje zavarovanja posojila podjetja Osinek s premoženjem in zamenjavo terjatev podjetja ČSA v lastniške deleže v skladu z resolucijo št. 333.
(49)
Komisija torej ugotavlja, da je odločitev o posojilu podjetja Osinek mogoče pripisati češki državi. Zato je treba šteti, da je posojilo podjetja Osinek financirano iz državnih sredstev.
6.2 Gospodarska prednost
(50)
Komisija ugotavlja, da bi bila lahko v skladu z uveljavljenimi načeli zakonodaje EU zagotovitev dodatnega kapitala s strani države nekemu podjetju pod pogoji, boljšimi od običajnih tržnih pogojev, zajeta v področje uporabe člena 107(1) PDEU, ker bi to pomenilo dajanje prednosti posameznemu podjetju v smislu navedenega člena. Odločitev Komisije, ali je nekemu podjetju država omogočila pridobitev gospodarske prednosti, ki je pod običajnimi tržnimi pogoji ne bi moglo pridobiti, temelji na „načelu vlagatelja pod tržnimi pogoji“ (14).
(51)
V skladu s tem načelom ne gre za državno pomoč v primeru, če bi bil v podobnih okoliščinah zasebni vlagatelj, ki je po velikosti primerljiv z organi v javnem sektorju in deluje v običajnih pogojih tržnega gospodarstva, pripravljen vložiti kapital. Zato mora Komisija oceniti, ali bi zasebni vlagatelj pod enakimi pogoji izvedel zadevni posel. Ravnanje hipotetičnega zasebnega vlagatelja naj bi bilo primerljivo z ravnanjem previdnega vlagatelja, ki pri svojem cilju povečanja dobička upošteva tudi raven tveganja, sprejemljivo za zadevno stopnjo donosa. V skladu s tem načelom se kapital, ki ga v okoliščinah, ki ustrezajo običajnim tržnim pogojem, nekemu podjetju neposredno ali posredno zagotovi država, ne sme šteti za državno pomoč (15).
(52)
V skladu z uveljavljeno sodno prakso se načelo vlagatelja pod tržnimi pogoji uporablja za posojila. Kadar se to načelo uporablja za odobritev posojila, se preuči, ali bi zasebni vlagatelj odobril posojilo upravičencu pod pogoji, pod katerimi je bilo posojilo dejansko odobreno (16). V zvezi s tem Komisija oceni, ali je bilo posojilo odobreno pod običajnimi tržnimi pogoji in ali bi lahko takšno posojilo dala komercialna banka. Kar zadeva pogoje takih posojil, Komisija upošteva zlasti uporabljeno obrestno mero in zavarovanje, ki se zahteva za kritje posojila. Komisija oceni, ali zagotovljeno zavarovanje zadostuje za vračilo celotnega posojila v primeru neplačila, hkrati pa oceni tudi finančni položaj podjetja v času odobritve posojila (17).
(53)
Komisija ugotavlja, da je ČSA pravna oseba, ki opravlja gospodarske dejavnosti in se zato šteje za podjetje v smislu člena 107 PDEU. Pri ugotavljanju, ali je bilo posojilo podjetja Osinek odobreno pod ugodnejšimi ali tržnimi pogoji, je Komisija preverila skladnost obrestne mere za zadevno posojilo z referenčno obrestno mero Komisije iz sporočila o referenčnih obrestnih merah, ki se uporablja kot približek za tržno obrestno mero.
(54)
Kar zadeva ustrezen datum, ki ga je treba upoštevati pri primerjavi obrestne mere zadevnega posojila z referenčno obrestno mero, je Komisija v sklepu o začetku postopka že izrazila mnenje, da je treba upoštevati datum pravno zavezujočega akta, v skladu s katerim je bilo odobreno posojilo, tj. 30. april 2009 (datum sklenitve posojilne pogodbe med podjetjema Osinek in ČSA).
(55)
Češka trdi, da je podjetje ČSA takrat še vedno imelo dostop do zunanjega financiranja s strani zasebnih bank in da je bilo v težavah šele od avgusta 2009. V začetku leta 2009 je kreditna sposobnost podjetja ČSA ustrezala bonitetni oceni B.
(56)
Komisija je pri preverjanju trditev Češke od več zasebnih bank, ki so poslovale s ČSA, zahtevala informacije glede njihove notranje bonitetne ocene podjetja ČSA v prvih šestih mesecih leta 2009, sprememb notranje bonitetne ocene podjetja ČSA od julija 2008 do julija 2009, pogojev za posojila, ki so bila odobrena ČSA v prvih šestih mesecih leta 2009, in glede drugih pripomb v zvezi s kreditno sposobnostjo ČSA v prvih šestih mesecih leta 2009. Tri zasebne banke so predložile informacije pod pogojem, da bodo obravnavane kot zaupne, da se bodo uporabile samo pri notranji oceni Komisije in da ne bodo razkrite nobeni tretji osebi, vključno s ČSA in češkimi organi.
(57)
Čeprav so vse te banke priznale, da se je finančno stanje podjetja ČSA v začetku leta 2009 poslabševalo, so bila podjetju ČSA v prvi polovici leta 2009 odobrena posojila obratnega kapitala in krediti. Notranja bonitetna ocena ČSA, ki so jo uporabile zadevne tri zasebne banke, približno ustreza bonitetni oceni B.
(58)
Komisija ugotavlja, da so bili odgovori bank dosledni in jasni. Čeprav se je notranja bonitetna ocena podjetja poslabšala, se zdi, da to poslabšanje ni bilo dovolj veliko, da bi upravičilo višje kritje tveganja.
(59)
Poleg tega Komisija na podlagi informacij, ki jih je predložila Čepka, in kot je bilo že navedeno v sklepu o začetku postopka, ugotavlja, da je banka UniCreditBank septembra 2008 podjetju ČSA zagotovila obratni kapital v obliki srednjeročnega posojila (4 leta) v višini 200 milijonov CZK, ki je bilo zavarovano s simulatorjem letenja. Banka UniCreditBank je 25. junija 2009 zaradi odstopanja od finančnih kazalnikov, dogovorjenih v posojilni pogodbi, kritje tveganja za posojilo podjetju ČSA povečala s 160 bazičnih točk (dogovorjeno septembra 2008) na 325 bazičnih točk nad enomesečno obrestno mero PRIBOR (tj. 5,10-odstotna letna obrestna mera na dan 25. junija 2009). Komisija ugotavlja, da je ta obrestna mera, ki izraža nedavno poslabšanje finančnega stanja ČSA, nižja od obrestne mere, ki se je uporabila pri posojilu podjetja Osinek (5,51 % na leto), in da približno ustreza referenčni obrestni meri za podjetje z bonitetno oceno B (z visokim zavarovanjem s premoženjem).
(60)
Glede na navedeno je mogoče sklepati, da je podjetje ČSA v času odobritve posojila podjetja Osinek načeloma imelo dostop do zunanjega financiranja in da je kreditna sposobnost podjetja ČSA v prvi polovici leta 2009 ustrezala bonitetni oceni B.
(61)
Premoženje, s katerim je bilo zavarovano posojilo, je zajemalo zgradbe na letališču Ruzyně v Pragi, zemljišče, inventar in rezervne dele. Tržno vrednost zavarovanja s premoženjem so ocenili neodvisni strokovnjaki iz Češke, ki so vpisani v register strokovnih inštitutov ali centralni register pooblaščenih strokovnjakov, ki ga vodi češko ministrstvo za pravosodje, in imajo izkušnje na področju ocenjevanja premoženja (18).
(62)
Komisija ugotavlja, da je bilo poročilo o oceni vrednosti hangarja F (glej tabelo 1), s katerim je bilo zavarovano posojilo, pripravljeno 1. junija 2009, medtem ko je bil prvi obrok posojila podjetja Osinek plačan 11. maja 2009. Češki organi so predložili izjavo podjetja YBN Consult z dne 6. maja 2009, ki potrjuje vrednost premoženja, s katerim je bilo zavarovano posojilo. Ta izjava je skladna z odstavkom 5.9.11 posojilne pogodbe s podjetjem Osinek, če je celotno poročilo o oceni vrednosti predloženo v enem mesecu od datuma plačila prvega obroka. Komisija meni, da je bil ta pogoj izpolnjen.
(63)
Poleg tega je Komisija kritično obravnavala predložena poročila o oceni vrednosti. V zvezi z zadevnimi ocenami ni nobenih razlogov za skrb, saj ni bila ugotovljena nobena očitna napaka, uporabljene so sprejete metodologije, ocene pa temeljijo na verodostojnih domnevah. Zato Komisija meni, da so rezultati teh poročil o oceni vrednosti ustrezen približek dejanskih tržnih cen premoženja, s katerim je bilo zavarovano posojilo podjetja Osinek. Vrednost pri eni vrsti zavarovanja s premoženjem (rezervni deli) je temeljila na neto knjigovodski vrednosti. Komisija meni, da je metoda ocene vrednosti primerna za to vrsto premoženja, glede na to, da je z rezervnimi deli preprosto trgovati, zato mora njihova vrednost ustrezati stroškom prvotnega nakupa, zmanjšanim za skupno vrednost amortizacije
(64)
V skladu s posojilno pogodbo dejanski znesek posojila ne sme presegati 90 % vrednosti zavarovanja s premoženjem, tj. vrednost zavarovanja mora znašati vsaj 110 % zneska posojila. Na podlagi predloženih informacij je bila ob odobritvi prvega obroka maja 2009 vrednost prvotnega zavarovanja, kot je bila dogovorjena v posojilni pogodbi z dne 30. aprila 2009, vsaj [110-117] %, ob odobritvi drugega obroka julija 2009 vsaj [120-132] % in ob odobritvi tretjega obroka septembra 2009 vsaj [128-141] %. Poleg tega je bilo z več dodatki k posojilni pogodbi s podjetjem Osinek (glej uvodno izjavo 8) za zavarovanje posojila uporabljeno dodatno premoženje, del premoženja v ta namen ni bil več uporabljen.
Tabela 4
Pregled zavarovanja posojila podjetja Osinek s premoženjem v različnih obdobjih
Datum spremembe
Izplačan znesek
(v milijonih CZK)
Vrednost zavarovanja s premoženjem (v milijonih CZK)
% ravni zavarovanja s premoženjem
11. maj 2009
800
[880-935]
[110-117] %
23. julij 2009
800
[1 350 - 1 485]
[169-186] %
30. julij 2009
1 700
[2 040 - 2 240]
[120-132] %
22. september 2009
1 700
[2 485 - 2 760]
[146-162] %
24. september 2009
2 500
[3 190 - 3 535]
[128-141] %
9. december 2009
2 500
[3 275 - 3 615]
[131-145] %
25. januar 2010
2 500
[3 310 - 3 640]
[132-146] %
(65)
Sporočilo o referenčnih obrestnih merah predvideva, da „visoko“ zavarovanje s premoženjem pomeni izgubo ob neplačilu v višini največ 30 %, kar ustreza vrednosti zavarovanja s premoženjem v višini vsaj 70 % zneska posojila. Komisija ugotavlja, da je zavarovanje s premoženjem, zagotovljeno za posojilo, znatno višje, kar pomeni pomembno varnostno rezervo v zvezi s katerim koli morebitnim odstopanjem pri oceni vrednosti zavarovanja s premoženjem.
(66)
V zadevnem obdobju bi ustrezna obrestna mera v skladu s sporočilom o referenčnih obrestnih merah znašala 5,16 % na leto (osnovna stopnja 2,96 % + 220 bazičnih točk = 5,16 % na leto). Kritje v višini 220 bazičnih točk izraža bonitetno oceno B, kar so potrdile zasebne banke, in visoko zavarovanje s premoženjem, opisano zgoraj.
(67)
Ta obrestna mera je nižja od uporabljene obrestne mere za posojilo podjetja Osinek (trimesečni PRIBOR (19) + 300 bazičnih točk), ki je 30. aprila 2009 znašala 5,51 % na leto.
(68)
Analiza uporabljene obrestne mere (trimesečni PRIBOR s pribitkom 300 bazičnih točk) in referenčne obrestne mere skupaj s kritjem v višini 220 bazičnih točk je pokazala, da so te obrestne mere primerljive glede na metodologijo osnovne in tudi splošne ravni uporabljenih obrestnih mer, vključno z ustreznim kritjem tveganja.
(69)
PRIBOR je referenčna vrednost obrestnih mer na trgu medbančnih depozitov, ki jo agent za obračun za češko nacionalno banko in za češko društvo Forex izračuna (določi) na podlagi ponujenih cen referenčnih bank za prodajo depozitov (tj. ponudbe) (20).
(70)
Obrestna mera posojila podjetja Osinek temelji na obrestni meri PRIBOR, izračunani za obdobje zapadlosti 3 mesecev. Referenčna obrestna mera temelji na enoletnih obrestnih merah na denarnem trgu. Vendar si Komisija pridržuje pravico, da uporabi krajša ali daljša obdobja zapadlosti, prilagojena posameznim primerom.
(71)
Analiza razvoja obeh obrestnih mer v času trajanja posojila podjetja Osinek (od aprila 2009 do junija 2010) je pokazala, da sta ti obrestni meri dejansko primerljivi. Povprečne obrestne mere (21) za obdobje od aprila 2009 do junija 2010 so približno enake (4,77 % za PRIBOR + 300 bazičnih točk; 4,79 % za referenčno obrestno mero, vključno s kritjem tveganja v višini 220 bazičnih točk). Razlog za majhno razliko med bazičnimi točkami so različne metode prilagoditve. PRIBOR se prilagaja dnevno, referenčna obrestna mera pa le vsakih nekaj mesecev.
(72)
Na podlagi tega se lahko uporabljena obrestna mera sprejme kot primeren približek tržne obrestne mere. Na podlagi sporočila o referenčnih obrestnih merah je zadevni ukrep skladen s trgom in zato ne pomeni gospodarske prednosti za ČSA.
(73)
Nazadnje Komisija ugotavlja, da so bila plačila obresti, ki jih je podjetje ČSA zagotovilo upniku, v celoti skladna s pogoji iz posojilne pogodbe s podjetjem Osinek (22).
6.3 Selektivnost
(74)
V skladu s členom 107(1) PDEU se nek ukrep šteje za državno pomoč, kadar daje prednost „posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga“. V zadevnem primeru Komisija ugotavlja, da je bilo posojilo podjetja Osinek odobreno le podjetju ČSA. Torej gre za selektiven ukrep v smislu člena 107(1) PDEU.
6.4 Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino
(75)
Kar zadeva kumulativno merilo državne pomoči, je v zadevnem primeru vpliv spornega ukrepa na trgovino znotraj EU in izkrivljanje konkurence nesporen, pri čemer ga tudi češki organi niso izpodbijali. Podjetje ČSA je konkurenčno drugim letalskim družbam v Evropski uniji, zlasti od začetka veljavnosti tretje faze liberalizacije zračnega prometa („tretji paket“), tj. od 1. januarja 1993. Zadevni ukrepi so podjetju ČSA omogočili, da je nadaljevalo s poslovanjem in da se mu, za razliko od drugih konkurentov, ni bilo treba spoprijeti s posledicami, ki običajno izhajajo iz slabih finančnih rezultatov.
6.5 Sklepne ugotovitve
(76)
Na podlagi navedenega Komisija meni, da ukrep ne vključuje državne pomoči podjetju ČSA, ker je bilo posojilo podjetja Osinek zagotovljeno pod pogoji, ki bi jih zahteval vlagatelj pod tržnimi pogoji. Zlasti je bila obrestna mera, po kateri je bilo odobreno posojilo podjetja Osinek, skladna z referenčno obrestno mero, določeno na podlagi sporočila o referenčni obrestni meri, glede na dejstvo, da je imelo podjetje ČSA v času odobritve posojila bonitetno oceno B. To so potrdile zasebne banke, pri čemer je bilo posojilo vedno v celoti zavarovano s premoženjem v vrednosti, ki je bila precej višja od 70 % zneska posojila, določenega v sporočilu o referenčnih obrestnih merah.
7. ZDRUŽLJIVOST POMOČI Z NOTRANJIM TRGOM
(77)
Komisija je kljub temu analizirala tudi, ali bi bil ukrep na podlagi začasnega okvira združljiv z notranjim trgom v skladu s členom 107(3)(b) PDEU, če bi se štelo, da posojilo vključuje državno pomoč.
(78)
Posojilo podjetja Osinek je bilo odobreno leta 2009. Cilj ukrepa je torej olajšati dostop nekega podjetja do zunanjega financiranja v obdobju, ko je običajno delovanje kreditnih trgov resno moteno zaradi finančne krize in ko finančna kriza („kreditni krč“) vpliva na širše gospodarstvo ter povzroča resne motnje v gospodarstvu držav članic.
(79)
Komisija je 17. decembra 2008 sprejela začasni okvir, v katerem je obravnavala to krizo. V njem je priznala „resnost […] sedanje finančne krize in njenega vpliva na celotno gospodarstvo držav članic“. Poleg tega je ugotovila, „da so nekatere kategorije državne pomoči […] utemeljene, za določen čas, da bi se te težave odpravile in da se lahko štejejo za združljive s skupnim trgom na podlagi člena 107(3)(b) PDEU“.
7.1 Skladnost z oddelkom 4.4.2 začasnega okvira
(80)
Ukrep mora biti ocenjen na podlagi zahtev iz oddelka 4.4.2 („Pomoč v obliki subvencionirane obrestne mere“) začasnega okvira.
(81)
V skladu z začasnim okvirom je treba uporabiti obrestno mero, ki je najmanj enaka obrestni meri centralne banke za depozite čez noč, ter proti plačilu premije, ki je enaka razliki med povprečno enoletno medbančno obrestno mero in povprečno obrestno mero centralne banke za depozite čez noč v obdobju od 1. januarja 2007 do 30. junija 2008, in premije za kreditno tveganje, ki ustreza profilu tveganja prejemnika, kot je določeno v sporočilu o referenčnih obrestnih merah.
(82)
Obrestna mera Češke za depozite čez noč na dan 30. aprila 2009 je bila 1,45 % (23). Razlika med povprečno enoletno medbančno obrestno mero in povprečno obrestno mero centralne banke za depozite čez noč v obdobju od 1. januarja 2007 do 30. junija 2008 je bila 68 bazičnih točk.
(83)
Premija za kreditno tveganje, ki ustreza profilu tveganja prejemnika, je bila 220 bazičnih točk. Ta premija temelji na bonitetni oceni B (glej uvodno izjavo 57) in visoki ravni zavarovanja s premoženjem glede na ponujeno zavarovanje (glej uvodni izjavi 64 in 65).
(84)
Na podlagi začasnega okvira bi bila torej minimalna obrestna mera 4,33 % (1,45 % + 0,68 % + 2,20 %). Dejanska obrestna mera za posojilo podjetja Osinek je bila 5,51 %. To pomeni, da je bilo posojilo podjetja Osinek odobreno po obrestni meri, ki je višja od minimalne dovoljene obrestne mere v skladu z začasnim okvirom.
(85)
Poleg tega morata biti v skladu z oddelkom 4.4 začasnega okvira izpolnjena dva dodatna pogoja, da se posojilo šteje za združljivo pomoč:
(86)
Prvič, pogodba mora biti sklenjena najpozneje do 31. decembra 2010. Znižane obrestne mere se lahko uporabljajo za plačila obresti pred 31. decembrom 2012.
(87)
Posojilna pogodba s podjetjem Osinek je bila sklenjena 30. aprila 2009. Posojilo naj bi bilo vrnjeno v enkratnem znesku 30. novembra 2010. Posojilna pogodba torej izpolnjuje prvi pogoj.
(88)
Drugič, prejemnik na dan 1. julija 2008 ne sme biti podjetje v težavah.
(89)
Točka 9 smernic za reševanje in prestrukturiranje določa, da pojem podjetja v težavah ni opredeljen na ravni EU, in dodaja, da Komisija za podjetje v težavah šteje podjetje, ko ni zmožno z lastnimi sredstvi ali sredstvi, ki jih lahko pridobi od svojih lastnikov/delničarjev ali upnikov, preprečiti izgub, ki bi brez zunanjega posredovanja javnih organov kratkoročno ali srednjeročno skoraj gotovo ogrozile obstoj družbe.
(90)
Poleg tega je v točki 10(b) smernic za reševanje in prestrukturiranje pojasnjeno, da je podjetje v težavah, če gre za podjetje, v katerem imajo vsaj nekateri člani neomejeno odgovornost za dolg podjetja, v katerem je več kot polovica delniškega kapitala v računovodski bilanci izginila in v katerem je bila v zadnjih dvanajstih mesecih izgubljena več kot četrtina tega kapitala.
(91)
Skupna vrednost delniškega kapitala ČSA v letu 2008 je bila 2 735 milijonov CZK. Na podlagi ČRS se je lastniški kapital podjetja v istem letu zmanjšal na 101 milijon CZK.
Tabela 5
Lastniški in delniški kapital v letih 2007 in 2008 (v tisočih CZK)
Vir: Računovodski izkazi, ki jih je predložila ČSA.
2007
6/07
7/07
8/07
9/07
10/07
11/07
12/07
Lastniški kapital
[1 035 000 - 1 140 000]
[1 415 000 - 1 555 000]
[1 450 000 - 1 595 000]
[1 410 000 - 1 565 000]
[1 950 000 - 2 145 000]
[1 260 000 - 1 390 000]
1 238 093
Delniški kapital
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2008
1/08
2/08
3/08
4/08
5/08
6/08
Lastniški kapital
[585 000 - 645 000]
[385 000 - 420 000]
[110 000 - 120 000]
[690 000 - 755 000]
[860 000 - 950 000]
[965 000 - 1 065 000]
Delniški kapital
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
7/08
8/08
9/08
10/08
11/08
12/08
Lastniški kapital
[945 000 - 1 030 000]
[1 220 000 - 1 340 000]
[1 270 000 - 1 410 000]
[1 295 000 - 1 430 000]
[610 000 - 670 000]
101 686
Delniški kapital
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
(92)
Čeprav je več kot polovica delniškega kapitala podjetja do 1. julija 2008 že izginila, drugi pogoj iz točke 10(a) smernic za reševanje in prestrukturiranje, in sicer da je bila v zadnjih dvanajstih mesecih izgubljena več kot četrtina tega kapitala, ni bil izpolnjen. Lastniški kapital, ki je bil izgubljen od junija 2007 do julija 2008 ([31 570 000-34 875 000] CZK), ustreza le [0,8-1,5] % delniškega kapitala.
(93)
Poleg tega je v skladu s točko 10(c) smernic za reševanje in prestrukturiranje podjetje v težavah, če po nacionalni zakonodaji izpolnjuje merila za uvedbo kolektivnih postopkov zaradi insolventnosti. Češki organi so potrdili, da podjetje ČSA v skladu z odstavkom 3 češkega zakona o insolventnosti ni bilo upravičeno do postopkov zaradi insolventnosti.
(94)
V skladu s točko 11 smernic za reševanje in prestrukturiranje lahko podjetje velja za podjetje v težavah, tudi če ni prisotna nobena od okoliščin iz točke 10 zadevnih smernic, zlasti ob prisotnosti običajnih znakov podjetja v težavah, kot so naraščajoče izgube, upadanje prihodkov, kopičenje zalog, presežki prostih zmogljivosti, padanje denarnih tokov, naraščajoči dolgovi, naraščajoči stroški obresti in zmanjševanje ali izguba celotne čiste vrednosti sredstev.
(95)
Spremembe finančnih rezultatov ČSA v zadevnem obdobju niso pokazale jasnega negativnega trenda (glej tabelo 3). Podjetje je konec leta 2006 poslovalo z izgubo, vendar si je nato opomoglo in v letu 2007 doseglo pozitiven rezultat. Nato je konec prvega četrtletja leta 2008 zabeležilo izgubo v višini [800-880] milijonov CZK. Vendar se je stanje do konca drugega četrtletja, tj. do 30. junija 2008, izboljšalo. Podoben trend je bil ugotovljen za denarni tok. Prihodki podjetja ČSA so v obravnavanem obdobju na letni osnovi počasi upadali. Vendar ni mogoče sklepati, da so prihodki pred 30. junijem 2008 znatno upadli.
(96)
Dolg podjetja se je od marca do junija 2008 zmanjšal, nato pa se je v naslednjih šestih mesecih povečal. Končno, vrednost premoženja se je v obravnavanem obdobju spreminjala brez kakršnega koli jasnega trenda.
(97)
Trend spreminjanja finančnih meril iz točke 11 smernic za reševanje in prestrukturiranje torej ne kaže jasno na vse običajne znake podjetja v težavah pred 30. junijem 2008. Poleg tega je imelo podjetje ČSA v zadevnem obdobju še vedno dostop do financiranja, kar dokazuje dejstvo, da mu je zasebna banka septembra 2008 odobrila posojilo (glej uvodno izjavo 59).
(98)
Komisija ugotavlja, da se lahko pomoč, ki je združljiva na podlagi oddelka 4.4 začasnega okvira, dodeli podjetjem, ki 1. julija 2008 niso bila v težavah, so se pa težave zaradi svetovne finančne in gospodarske krize pri njih pojavile po tem datumu. Zato dejstvo, da je ČSA postalo podjetje v težavah pozneje, ne posega v združljivost na podlagi začasnega okvira.
(99)
Zato Komisija meni, da podjetje ČSA 1. julija 2008 ni bilo podjetje v težavah in da je torej upravičeno do uporabe začasnega okvira.
7.2 Sklepne ugotovitve
(100)
Glede na navedeno posojilo podjetja Osinek izpolnjuje vse pogoje iz oddelka 4.4 začasnega okvira. Zato bi bil ukrep združljiv z notranjim trgom v skladu s členom 107(3)(b) PDEU, tudi če bi se štelo, da posojilo podjetja Osinek vključuje državno pomoč.
8. SKLEPNE UGOTOVITVE
(101)
Komisija ugotavlja, da posojilo podjetja Osinek ne vključuje državne pomoči. Poleg tega bi bil ukrep združljiv z notranjim trgom v skladu s členom 107(3)(b) PDEU tudi, če bi se štelo, da posojilo podjetja Osinek vključuje državno pomoč.
(102)
Ta sklep ne zajema prenehanja zavarovanja s premoženjem in kapitalizacije posojila podjetja Osinek z dne 30. junija 2010. Ocena tega ukrepa bo vključena v končno odločitev v zadevi SA.30908 -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Ukrep, ki ga je sprejela Češka za podjetje České aerolinie a.s. v obliki posojila v skupni vrednosti 2,5 milijarde CZK, ki ga je podjetje Osinek a.s. zagotovilo na podlagi posojilne pogodbe z dne 30. aprila 2009, ne pomeni pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, pri čemer bi bil ta ukrep, tudi če bi pomenil tako pomoč, združljiv z notranjim trgom v skladu s členom 107(3)(b) navedene pogodbe.
Člen 2
Ta sklep je naslovljen na Češko republiko.
V Bruslju, 21. marca 2012