РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1036/2010 НА КОМИСИЯТА
от 15 ноември 2010 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на зеолит A на прах с произход от Босна и Херцеговина
ЕВРОПЕЙСКАТA КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Откриване на процедура
(1)
На 17 февруари 2010 г., с публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) известие („известие за откриване на процедура“), Европейската комисия („Комисията“) оповести откриването на антидъмпингова процедура по отношение на вноса в Съюза на зеолит А на прах с произход от Босна и Херцеговина („БиХ“ ).
(2)
Процедурата стартира в отговор на жалба, подадена на 4 януари 2010 г. от Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. и Zeolite Mira Srl Unipersonale („жалбоподателите“), които съставляват основен дял - в конкретния случай над 25 % - от цялото производство на зеолит А в Съюза. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за наличие на дъмпинг по отношение на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, която бе счетена за достатъчна, за да оправдае започването на разследване.
1.2. Страни, засегнати от процедурата
(3)
Комисията официално е уведомила за откриването на процедурата жалбоподателите, другите известни производители от Съюза, групата на производителите износители в БиХ, вносителите, ползвателите и други страни, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на БиХ. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за откриване на процедурата.
(4)
Жалбоподателите, производителите от Съюза, групата на производителите износители в БиХ, вносителите и ползвателите изложиха мненията си. Бяха изслушани всички заинтересовани страни, поискали това и доказали, че са налице специални основания да бъдат изслушани.
(5)
С оглед на очевидно големия брой производители от Съюза и вносители, в известието за откриване на процедурата бе предвидено изготвянето на представителна извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали ще е необходима представителна извадка и, ако това е така, да подбере извадка, всички известни производители от Съюза и вносители бяха поканени да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят, както е посочено в известието за откриване на процедурата, основна информация за своите дейности, свързани с разглеждания продукт (описан в раздел 2.1 по-долу), в рамките на периода от 1 януари 2009 г. до 31 декември 2009 г.
(6)
Както е пояснено в съображение 16 по-долу, осем производители от Съюза предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в представителна извадка. Въз основа на информацията, получена от съдействащите производители от Съюза, Комисията подбра представителна извадка от четирима производители от Съюза с най-голям обем на производство/продажби в Съюза.
(7)
Както е пояснено в съображение 20 по-долу, само трима несвързани вносители предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в представителна извадка. Единият от тези вносители обаче не е осъществявал внос/купувал разглеждания продукт. Поради това, предвид ограничения брой вносители, бе сметнато, че повече не е нужно изготвянето на представителна извадка.
(8)
Комисията изпрати въпросници на всички известни засегнати страни и на всички останали дружества, които заявиха своя интерес в посочения в известието за откриване на процедурата срок, а именно на групата на производителите износители от БиХ, четиримата производители от Съюза, включени в извадката, и трима несвързани вносители/ползватели.
(9)
Бяха получени отговори от групата на производителите износители от БиХ, включително от свързаните с нея дружества, четиримата производители от Съюза, включени в извадката, и тримата несвързани вносители/ползватели.
(10)
Комисията проучи и провери цялата информация, счетена за необходима за целите на временното определяне на дъмпинга, вредата от него и интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в следните дружества:
Производители в Съюза:
-
Industrias Quimicas del Ebro SA, Zaragoza, Испания
-
MAL Magyar Aluminium, Ajke, Унгария
-
PQ Silicas BV, Eijsden, Нидерландия
-
Zeolite Mira Srl Unipersonale, Mira, Италия
Вносители/ползватели в Съюза:
-
Reckitt Benckiser Group, Slough, Обединеното кралство и Mira, Италия
-
Henkel AG, Dusseldorf, Германия
-
Chemiewerk Bad Kostritz GmbH, Bad Kostritz, Германия
Производители износители в БиХ:
-
Fabrika Glinice Birac AD, Zvornik
-
Alumina d.o.o., Zvornik (свързано със споменатия по-горе производител износител)
Свързан вносител в Съюза:
-
Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Литва
1.3. Разследван период
(11)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 януари 2009 г. до 31 декември 2009 г. (наричан по-долу „разследван период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение с оглед оценката на вредата, обхвана периода от януари 2005 г. до края на РП (наричан по-долу „разглежданият период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(12)
Разглежданият продукт е зеолит А на прах, срещан още под наименованията зеолит NaA на прах или зеолит 4А на прах (наричан по-долу „разглежданият продукт“), понастоящем класиран в код по КН ex 2842 10 00.
(13)
Разглежданият продукт е предназначен за приложения в сферата на крайното потребление като компонент, който се употребява при производството на сухи миещи средства и омекотители за вода.
2.2. Сходен продукт
(14)
Бе установено, че разглежданият продукт, продуктът, продаван на вътрешния национален пазар на БиХ, както и този, произвеждан и продаван в Съюза от производители от Съюза, притежават едни и същи основни физични и технически характеристики, както и едни и същи основни употреби, поради което се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
(15)
Босненската група производители износители изтъкна, че разглежданият продукт, изнасян както от Fabrika Glinice Birac AD, така и от свързаното с нея дружество Alumina d.o.o. (наричани по-долу „групата Birac“), се отличава по производствени разходи, производствени процеси и качество от сходния продукт, произвеждан от някои производители от Съюза. Изтъкнат бе също така аргументът, че производственият процес при групата Birac се основава на разтвор на алуминат, получен при производството на алуминат, вместо на алуминиев трихидрат, докато производството в Съюза като правило се основава на кристалохидрати, които при загряване и добавяне на сода каустик отново се втечняват за производството на зеолитна суспензия. Що се отнася до гореизложените аргументи, отбелязва се, че предоставената от групата Birac информация не оспорва установените факти, че независимо от всякакви твърдяни различия по отношение на производствените процеси, разходи или качество, разглежданият продукт има едни и същи основни физични и технически характеристики и служи за същите цели както сходният продукт.
3. ИЗГОТВЯНЕ НА ПРЕДСТАВИТЕЛНА ИЗВАДКА
3.1. Представителна извадка на производителите от Съюза
(16)
Осем производители от Съюза, представляващи около 50 % от обема на пазарните продажби на производителите от Съюза, се отзоваха на отправеното в известието за откриване на процедурата искане за предоставяне на данни за целите на представителната извадка. Първоначално за включване в извадката бяха избрани петимата водещи производители от Съюза. Едно дружество обаче реши да прекрати оказваното от него съдействие. Поради това останалите четирима производители от Съюза съставляват представителната извадка в хода на настоящото разследване.
(17)
Тези четирима производители представляват около 37 % от общия обем на продажбите на пазара на Съюза от страна на производители от Съюза през РП и над 75 % от обема на продажбите на осмината производители, които предоставиха данни за целите на подготовката на представителната извадка. Четиримата производители, включени в извадката, бяха счетени за представителни за всички производители в Съюза.
(18)
Босненската група производители износители изтъкна, че трима производители от Съюза (MAL Magyar Aluminium, Silkem d.o.o. и Industrias Quimicas del Ebro SA) следва да се разглеждат като неоказващи съдействие на разследването. Изтъкнато бе, че тези дружества са представили няколко дена след изтичане на определения срок несъдържащи поверителни данни отговори на уведомителните писма за допуснати непълноти. По отношение на гореизложеното се отбелязва, че информацията, предоставена от споменатите по-горе страни, беше представена своевременно и по никакъв начин не е възпрепятствала нормалния ход на разследването или правото на защита на страните.
(19)
Изтъкнато беше също така, че един производител от Съюза (MAL Magyar Aluminium) е пропуснал да спомене в своя отговор във връзка с извадката, че е бил свързан с друг производител от Съюза (Silkem d.o.o.). Последното дружество не беше включено в извадката, нито беше упоменато в отговора на въпросника, представен от MAL Magyar Aluminium. Поради това беше изтъкнато, че тези двама производители от Съюза следва да се разглеждат като неоказващи съдействие на настоящото разследване. По отношение на това се отбелязва, че връзката между тези две страна беше известна на службите на Комисията на етапа на жалбата и че връзката беше упомената в отговора на едната от двете страни във връзка с подготовката на представителната извадка. Освен това въпросната връзка беше описана от MAL Magyar Aluminium в неговия отговор на въпросника. И накрая, следва изрично да се посочи, че Silkem d.o.o. и MAL Magyar Aluminium оказаха в пълна степен съдействие на разследването. Що се отнася до Silkem d.o.o., те предоставиха данни на етапа на подготовка на представителната извадка, но не бяха включени в извадката и по тази причина от тях не беше поискано да отговорят на въпросника. Що се отнася до MAL Magyar Aluminium, не беше нужно те да представят обобщен отговор, включващ Silkem d.o.o., понеже Silkem d.o.o. е отделно юридическо лице.
3.2. Представителна извадка на несвързани вносители
(20)
Само трима несвързани вносители се отзоваха на искането за предоставяне на информация за целите на представителната извадка, отправено в известието за откриване на процедурата. Впоследствие беше установено, че едното от тези дружества не е внасяло, нито купувало разглеждания продукт. Съответно беше взето решение, че не е необходимо изготвянето на представителна извадка за несвързаните вносители.
4. ДЪМПИНГ
4.1. Нормална стойност
(21)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията най-напред провери дали са били представителни продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти от всеки от двамата производители износители, т.е. дали общият обем на тези продажби е съставлявал 5 % или повече от общия обем на съответните експортни продажби за Съюза. Установено беше, че продажбите на вътрешния пазар не са били представителни.
(22)
След това Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар, осъществени от отделните производители износители, могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби на вътрешния пазар за независими клиенти.
(23)
Продажбите на вътрешния пазар се считат за рентабилни, когато цената на единица продукция е равна на производствените разходи или е по-висока от тях. Съответно бяха определени производствените разходи за стоката на вътрешния пазар по време на РП.
(24)
Споменатият по-горе анализ показа, че всички продажби на вътрешния пазар и на двамата производители износители са били рентабилни, предвид обстоятелството, че нетната продажна цена на единица продукция е била над определените разходи за производството на единица продукция.
(25)
Предвид това, че продажбите на вътрешния пазар не са били извършвани в представителни количества, нормалната стойност трябваше да бъде конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(26)
За да се конструира нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент, направените разходи по търговската реализация, общите и административни (ТОА) разходи и среднопретеглената печалба, реализирана от всеки от оказалите съдействие производители износители при продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт, при обичайни търговски условия, по време на разследвания период, бяха добавени към техните собствени средни производствени разходи по време на разследвания период. Където беше необходимо, производствените разходи и ТОА разходите бяха коригирани, преди да бъдат използвани при теста за обичайни търговски условия и при конструиране на нормалните стойности.
4.2. Експортна цена
(27)
Тъй като целият износ за Съюза е бил извършван с посредничеството на свързан вносител, експортната цена е определена въз основа на цената на препродажбата на независими клиенти в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент. Цената на препродажбата на първия независим купувач в Съюза, беше коригирана с всички разходи, включително мита и такси, направени между вноса и препродажбата, заедно с разумен марж по отношение на ТОА разходите и печалбата. Що се отнася до ТОА разходите, бяха използвани собствените ТОА разходи на свързания вносител. При липсата на съдействие от страна на несвързани вносители в хода на разследването, беше използван разумен марж на печалбата в размер на 5 %, въз основа на получената информация от ползватели, които също са внасяли разглеждания продукт през РП.
(28)
Групата Birac твърдеше, че функциите на свързания с нея вносител са повече сходни с тези на отдел по износа, отколкото с функциите на вносител, и че по тази причина експортната цена не следва да бъде конструирана в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент, а по-скоро трябва да бъде установена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, на основата на действително платените или платими експортни цени. В това отношение се отбелязва, че в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент експортната цена се установява на основата на цената на препродажбата на независими клиенти в случаите, когато разглежданият продукт е препродаван на независими клиенти от дружества, свързани с износителя в страната износител. Разследването показа, че свързаното дружество се намира в Съюза. То се занимава, inter alia, с клиентските поръчки и фактурирането на разглеждания продукт, производство на групата Birac. Установено бе също така, че групата Birac продава разглеждания продукт на свързаното дружество в Съюза с цел препродажба на независими клиенти в ЕС. Поради това твърдението трябва да бъде отхвърлено. Следва да се отбележи, че обстоятелството, че определени дейности се извършват от свързаното дружество преди вноса, не означава, че експортната цена не може да бъде конструирана на основата на цената на препродажбата на първия независим клиент с необходимите корекции в съответствие с член 2, параграф 9.
4.3. Сравнение
(29)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено на основата на цената франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, отразяващи се върху цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Бяха направени подходящи корекции с отчитане на транспортните разходи, разходите за навло и застраховка, банковите такси, разходите по опаковането и разходите за обслужване на кредити във всички случаи, когато бе установено, че посочените разходи са разумни, точно изчислени и подкрепени с проверени доказателства.
4.4. Дъмпингов марж
(30)
В съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент бе установен дъмпинговият марж за двамата производители износители на базата на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена.
(31)
Индивидуалните дъмпингови маржове на двамата производители износители бяха претеглени на основата на количествата, изнесени за Съюза; в резултат беше получен дъмпингов марж, изразен като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, в размер на 28,1 % за групата Birac.
(32)
От наличната информация от жалбата и от оказалата съдействие група на производители износители от БиХ става видно, че няма други известни производители на разглеждания продукт в БиХ. Поради това дъмпинговият марж, който трябва да се определи за цялата територия на БиХ, следва да бъде равен на дъмпинговия марж, установен за единствената оказала съдействие група на производители износители от БиХ.
5. ВРЕДА
5.1. Встъпителни бележки
(33)
Припомня се, че в конкретния случай има един единствен босненски производител износител (групата Birac). Поради това не могат да бъдат посочени точни цифри за обема на вноса, пазарните дялове и продукцията на Съюза, както и за обемите на продажбите, с цел да се защити бизнес информацията, която е обект на фирмена тайна. При тези обстоятелства показателите са представени под формата на индекси или диапазони.
(34)
В съответствие с раздел 3.1 по-горе четиримата включени в извадката производители от Съюза съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и ще бъдат наричани по-долу за краткост „промишлеността на Съюза“.
5.2. Потребление на Съюза
(35)
По време на предварителния етап на разследването определянето на потреблението на Съюза се основаваше на цифровите данни, съдържащи се в жалбата и допълнени с проверени цифрови данни, установени от участвалите в разследването производители и вносители/ползватели. Тези данни бяха изпратени на всички заинтересовани страни за коментар. Не бяха представени коментари, които да оспорят данните за потреблението в Съюза.
(36)
Потреблението на Съюза съответно беше установено въз основа на обема на продажбите в Съюза на сходния продукт, произвеждан от промишлеността на Съюза, обема на продажбите в Съюза на сходния продукт, произвеждан от другите известни производители от Съюза, и обема на вноса на разглеждания продукт от трети страни.
(37)
На тази основа потреблението на Съюза показва следното развитие:
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Тонове
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Източник: Жалба и отговори на въпросника
(38)
Потреблението на разглеждания продукт и на сходния продукт в Съюза е спаднало със 7 % през разглеждания период. Това се дължи на постепенното намаляване на количеството от разглеждания продукт, влагано от ползвателите в ключови продукти, каквито са перилните препарати. То се дължи също така на обстоятелството, че във все повече потребителски промишлени продукти не се влага зеолит.
5.3. Внос от засегнатата държава
5.3.1. Обем, цена и пазарен дял на дъмпинговия внос от засегнатата държава
(39)
Обемът на вноса на разглеждания продукт се е увеличил с 359 % през разглеждания период.
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Обем на вноса
100
73
68
252
459
Индекс: 2005 = 100
Източник: Проверен отговор на въпросника
(40)
Средната цена на вноса беше стабилна в периода от 2005 до 2008 г. и нарасна с около 10 % през РП. Това основно се дължеше на по-доброто състояние на пазара на ЕС, което позволи да бъде наблюдавано покачване на цените при всички производители на разглеждания продукт.
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Средна цена на вноса (CIF)
100
100
102
99
109
Индекс: 2005 = 100
Източник: Проверен отговор на въпросника
(41)
Пазарният дял на вноса от засегнатата държава нарасна почти четворно през разглеждания период и съставляваше пазарен дял от порядъка на 10-15 % през РП.
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Пазарен дял на БиХ
0-5 %
0-5 %
0-5 %
5-10 %
10-15 %
Индекс: 2005 = 100
100
68
59
259
495
Източник: Проверен отговор на въпросника
5.3.2. Отражение на дъмпинговия внос върху цените
(42)
С цел да се анализира подбиването на цените бяха сравнени цените на вноса на босненския производител износител с цените на промишлеността на Съюза през РП на базата на среднопретеглените стойности за еднакви продукти. Цените на промишлеността на Съюза бяха коригирани до ниво нето франко завода и сравнени с цените на вноса CIF на границата на Съюза. Не бяха взети предвид никакви мита, тъй като босненският производител износител ползваше нулева преференциална ставка на митото през РП.
(43)
Установеният среднопретеглен марж на подбиване на цените, изразен като процент от цените на промишлеността на Съюза, е между 20 и 25 %.
5.4. Състояние на промишлеността на Съюза
5.4.1. Предварителни бележки
(44)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията проучи всички икономически фактори и показатели, които имаха влияние върху състоянието на промишлеността на Съюза.
(45)
Показателите, отнасящи се до макроикономическите елементи, като например производство, капацитет, обем на продажбите, пазарен дял и т.н., се основават на данните, установени от службите на Комисията, и се изпращат на заинтересованите страни за коментар, както е посочено по-горе в съображение 35. Данните, използвани за тези показатели, представляват всички производители от Съюза. Всеки път, когато са използвани данни, отнасящи се до производителите от Съюза, взети като цяло, таблиците по-долу използват като източник макроданни. Други показатели се основават на проверени данни от включените в представителната извадка производители. Тези показатели се наричат микроданни. Що се отнася до макроданните, босненският производител износител изтъкна, че поради съществуващ спор по отношение на използвания за класифициране на продукта съответен код по КН, е слабо вероятно тези данни да са надеждни. В това отношение следва да се отбележи, че показателите за вреда по никакъв начин не са засегнати от твърдението за спор относно кодовете по КН. Припомняме, че определението на разглеждания продукт е упоменато в публикуваното известие за откриване на процедурата. Това определение не оставя никакво място за погрешно тълкуване. От заинтересованите страни беше поискано да предоставят информация въз основа на определението на продукта и независимо от кодовете по КН, тъй като в известието за откриване на процедурата се посочва, че кодът по КН се дава само с информативна цел. Освен това е необходимо да се припомни, че босненският производител износител не е оспорил информацията за потреблението на Съюза. Повечето информация за вноса беше непосредствено извлечена от данните, предоставени от босненския производител износител, докато останалата информация касаеше малък обем на вноса с произход от други страни. Предвид гореизложеното и предвид обстоятелството, че не бяха представени никакви конкретни доказателства в подкрепа на твърдението за ненадеждност на данните, този аргумент трябваше да бъде отхвърлен.
5.4.2. Показатели за вреда
Производство, капацитет и използваемост на мощностите
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Производство
100
108
114
90
86
Капацитет
100
99
104
100
100
Използваемост на мощностите
72 %
79 %
78 %
65 %
62 %
Индекс: 2005 = 100
Източник: Макроданни
(46)
Обемът на производството на промишлеността на Съюза е спаднал с 14 % през разглеждания период. В периода 2008-2009 г. един производител от Съюза (Sasol Italy SpA) напълно преустанови своето производство. Освен това Henkel AG преустанови своето производство на зеолитна суспензия (това не е разглежданият продукт, но е негова течна разновидност, която се използва като заместител). В известна степен тези нови моменти се отразиха благоприятно на положението на останалите производители.
(47)
Независимо от споменатите по-горе промени капацитетът е бил относително стабилен през разглеждания период с оглед на метода на изчисление, обичайно използван от промишлеността. Проверката на включените в извадката производители обаче показа, че определянето на капацитета на тази промишленост може да варира в зависимост от развитието в сравнителен план на пазара на разглеждания продукт и пазара на други продукти, които могат да бъдат произвеждани при използване на същите мощности.
(48)
Приведените по-горе данни за използваемостта на мощностите сочат спад от 14 %. Освен това нивото на използваемост в нито един момент не е достигнало 80 %, което свидетелства за наличие на известен излишък на производствени мощности. Този въпрос е обсъден по-долу в раздела относно причинно-следствената връзка.
Стокови наличности
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Стокови наличности в края на годината
Под 2 %
Под 2 %
Под 2 %
Под 2 %
Под 2 %
Индекс: 2005 = 100
Източник: Макроданни
(49)
Стоковите наличности на промишлеността на Съюза се запазиха на ниско и стабилно ниво през целия разглеждан период. Производството на сходния продукт беше планирано така, че да съответства на поръчките, като стоковите наличности винаги се поддържаха на възможно най-ниското ниво. По тази причина това не беше фактор от съществено значение в настоящото разследване.
Обем на продажбите и пазарен дял
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Обем на продажбите в ЕС
100
108
116
93
82
Пазарен дял
95-100 %
95-100 %
95-100 %
90-95 %
85-90 %
Индекс на пазарния дял
100
101
101
96
89
Индекс: 2005 = 100
Източник: Макроданни
(50)
Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е спаднал с 18 % през разглеждания период.
(51)
Пазарният дял на промишлеността на Съюза е спаднал с 11 % през разглеждания период.
Продажни цени
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Средна продажна цена (EUR/тон)
292
306
315
332
354
Източник: Микроданни
(52)
Средната продажна цена на промишлеността на Съюза на несвързани страни в ЕС е нараснала с 21 % през разглеждания период. Това се дължи до голяма степен на по-високите цени на суровините и енергията, поради което, само по себе си, не се счита за значим показател.
Рентабилност
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Марж на печалбата преди облагане с данък
3,2 %
0,8 %
1,4 %
-1,8 %
4,3 %
Източник: Микроданни
(53)
Рентабилността на промишлеността на Съюза е била на ниско ниво през целия разглеждан период. Тази ситуация се дължи на нейната неспособност да увеличи своите цени поради причините, обсъдени в раздел „Причинно-следствена връзка“ по-долу, и в частност поради съществуването на увеличаващи се обеми на дъмпинговия внос. Тя е следствие също така от ниската степен на използваемост на производствените мощности, разяснена в съображение 47.
(54)
В периода 2005-2008 г. рентабилността на промишлеността на Съюза е регистрирала чувствителен спад, като през 2008 г. се е превърнала в губеща. Тя се е възстановила по време на РП до най-високото си ниво по време на разглеждания период, оставайки обаче малко под печалбата от 5,9 %, която промишлеността би могла да постигне при липса на дъмпингов внос (вж. по-долу съображение 67).
(55)
Производителят износител твърдеше, че рентабилността на производителите от Съюза през 2009 г. е била добра. Това твърдение не беше подкрепено от нито едно пряко доказателство, а по-скоро се позоваваше на неконкретизирана „достъпна за обществеността информация“. Включените в извадката производители заявиха, че постигнатото през 2009 г. ниво на рентабилност има извънреден характер и не може да бъде трайно предвид енергичното навлизане на пазара на босненските производители износители с големи количества и на ниски дъмпингови цени. Включените в извадката производители твърдяха, че през 2010 г. има вероятност рентабилността да се върне на нивата от 2008 г.
(56)
Горните твърдения бяха проучени от службите на Комисията. При този преглед ударението беше поставено върху развитието в разходите за суровините, продажните цени и посочените цени в съответните договори. Установено беше, че през 2009 г. определена роля в полза на промишлеността на Съюза са изиграли някои временни фактори, които са повишили нейната рентабилност въпреки съществуването на значителни обеми на дъмпингов внос:
i)
Включените в извадката производители до известна степен са извлекли полза от нарасналото производство и обем на продажбите след прекратяването на производствената дейност от страна на двамата други производители от Съюза, както бе споменато в съображение 46.
ii)
Въпреки общото увеличение на цените на суровините от 2008 г. насам, някои включени в извадката производители са се възползвали от годишни договори за суровини, които са ограничили въздействието на подобни увеличения.
iii)
Един включен в извадката производител се е възползвал от значително по-ниски финансови разходи през 2009 г., дължащи си на преструктуриране в рамките на неговата група.
(57)
На тази основа развитието на маржа на печалбата все още свидетелства за наличието на вреда, тъй като печалбата щеше да бъде значително по-висока без дъмпинговия внос.
Инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток и способност за привличане на капитал
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Инвестиции (в евро)
577 448
337 865
324 636
1 012 717
366 235
Възвръщаемост на нетните активи
17 %
6 %
11 %
-10 %
26 %
Паричен поток (в евро)
1 013 223
744 905
905 792
- 930 920
1 638 112
Източник: Микроданни
(58)
Босненският производител износител твърдеше, че нивото на инвестициите е било ниско през разглеждания период, докато промишлеността на Съюза обясняваше, че възвръщаемостта на инвестициите е била твърде слаба, за да оправдае съществени инвестиции в разглеждания продукт.
(59)
Възвръщаемостта на инвестициите, изразена посредством нетната печалба на промишлеността на Съюза и нетната балансова стойност на инвестициите ѝ, следва посочената по-горе тенденция по отношение на рентабилността. Следва да се отбележи, че участващите нетни активи вече бяха до голяма степен обезценени.
(60)
Състоянието на паричния поток на промишлеността на Съюза също следва посочената по-горе тенденция по отношение на рентабилността. Състоянието на паричния поток през 2008 г. беше незавидно, тъй като загубите от гледна точка на обема на извършените продажби бяха влошени от обстоятелството, че производителите трябваше да продължат да изпълняват договорните си задължения за покупка на суровини.
(61)
Въпросът за способността за набиране на капитал не беше повдигнат от промишлеността на Съюза.
Заетост, производителност и заплати
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Заетост (на пълно работно време)
241
241
253
244
221
Средни разходи за труд на работник (в евро)
36 574
39 644
40 207
39 130
40 225
Производителност на работник
1 423
1 529
1 535
1 296
1 223
Източник: Микроданни, без тези за заетостта (макроданни)
(62)
Броят на заетите лица в промишлеността на Съюза като цяло, имаща отношение към сходния продукт, е намалял през разглеждания период успоредно с намалението в обема на производството и продажбите. Средните разходи за труд на работник са нараснали в резултат на покачването на инфлацията.
(63)
Производителността, изразена като продукция, произведена от един работник, е намаляла с 14 % през разглеждания период, предвид обстоятелството че намалението на обема на продажбите е било по-голямо, отколкото това на заетостта. Има вероятност това неблагоприятно развитие да доведе до допълнителна загуба на работни места в бъдеще.
5.4.3. Размер на дъмпинга
(64)
Предвид обема и цените на дъмпинговия внос с произход от засегнатата държава, въздействието на реалния дъмпингов марж върху пазара на ЕС не може да се смята за пренебрежимо малко.
5.5. Заключение относно вредата
(65)
През разглеждания период производителите от Съюза понесоха съществена вреда в обемно изражение, което недвусмислено сочи направеният по-горе анализ на тенденциите по отношение на производството, използваемостта на мощностите, обема на продажбите, пазарния дял, заетостта и производителността.
(66)
Що се отнася до цените и рентабилността, така очертаната картина също свидетелства за наличието на вреда. Този анализ обаче се усложнява от повишаването на цените на суровините и енергията, което даде своето отражение върху цените на разглеждания продукт. В периода 2005-2008 г. бе отбелязано влошаване както на рентабилността и на паричния поток, така и на възвръщаемостта на инвестициите 2008 г. беше особено трудна година за промишлеността най-вече понеже дружествата бяха обвързани с договори за купуване на суровини, а в същото време бяха загубили повече от 20 % от обема на продажбите си.
(67)
През 2009 г. пазарната ситуация се разведри и повишените цени позволиха да се подобри рентабилността, но, както бе обяснено по-горе в съображение 56, беше ясно, че се касае само за временно подобрение и че няма вероятност пазарната ситуация от 2009 г. да се повтори. Следва да се отбележи обаче, че дори през 2009 г. нивото на рентабилност не достигна стойността от 5,9 %, считана за нормална печалба за този вид промишленост.
(68)
Вредата беше оценена за цялата промишленост на Съюза (макро-икономически показатели), въпреки че за някои показатели бяха оценени само включените в извадката производители (макроикономически показатели). Не бяха установени значими различия между микро- и макропоказателите.
(69)
Предвид гореизложеното се прави временно заключение, че значителна част от промишлеността на Съюза е понесла вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
6. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
6.1. Въведение
(70)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент Комисията проучи въпроса дали дъмпинговият внос от засегнатата държава е нанесъл вреда на промишлеността на Съюза в степен, достатъчна за класифицирането ѝ като съществена. Бяха проучени и други известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които е възможно в същото време да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че вредата, която тези други фактори е възможно да са нанесли, не се отдава на дъмпинговия внос.
6.2. Влияние на дъмпинговия внос
(71)
През разглеждания период вносът от засегнатата държава е нараснал с близо 400 % и е заел съществена пазарна ниша, т.е. той е нараснал от ниво, по-ниско от 5 %, до ниво от порядъка на 10-15 %. Успоредно с това се наблюдаваше непосредствено и сравнимо по размер влошаване на икономическата ситуация на промишлеността на Съюза в качеството ѝ на единствения друг значим играч на пазара на ЕС, предвид обстоятелството, че вносът от други източници е несъществен.
(72)
Увеличението на пазарния дял на дъмпинговия внос стана факт на фона на спад от 7 % в потреблението на Съюза през разглеждания период.
(73)
Растящият обем на дъмпинговия внос подби цените на промишлеността на Съюза в порядъка от 20-25 % през РП. С основание може да се направи изводът, че подобен ръст на вноса в условията на пазар, подчинен на договорното начало, е отговорен за блокажа при цените през 2008 и 2009 г. Това въздействие на дъмпинговия внос върху цените беше задълбочено от обстоятелството, че повечето продажби бяха правени на основата на целогодишни договори. В резултат на това е станало възможно използването на босненския дъмпингов внос за блокиране на увеличението на цените при продажби в големи обеми, независимо от увеличението на цените на суровините. През 2009 г. това въздействие беше смекчено, но не в такава степен, че да позволи на промишлеността като цяло да постигне нормалното ниво на печалба от 5,9 %.
(74)
Предвид недвусмислено установеното съвпадение във времето на рязкото увеличаване на дъмпинговия внос на цени, подбиващи цените на промишлеността на Съюза, от една страна, и на загубата на продажби и производствени обеми на промишлеността на Съюза, намаляването на нейния пазарен дял и натиска върху цените ѝ, от друга, се прави временното заключение, че дъмпинговият внос е изиграл определяща роля за понесената от промишлеността на Съюза вреда.
6.3. Влияние на други фактори
6.3.1. Равнище на износа на производителите от Съюза
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Експортни продажби на продукцията на Общността
100
108
90
57
121
Индекс: 2005 = 100
Източник: Макроданни
(75)
Обемът на износа на всички производители от Съюза е нараснал през разглеждания период, но е представлявал средно едва около 10 % от производството. Износът на включените в извадката производители е нараснал и частично е компенсирал реализираните от ЕС загуби по отношение на обемите на продажбите.
(76)
Следователно постигнатите от производителите на Съюза резултати по отношение на износа са спомогнали за запазването на икономическата им дейност и нямат принос за понесената съществена вреда.
6.3.2. Внос от трети държави
(77)
Вносът от трети държави е бил несъществен през разглеждания период и не е възможно да е допринесъл за понесената от промишлеността на Съюза вреда. Босненският производител износител изтъкна, че пазарният дял на производителите от Съюза е бил загубен от тях за сметка на вноса от Китай и Корея, но това твърдение не е подкрепено с конкретни факти, тъй като вносът от тези държави е бил незначителен.
6.3.3. Въздействие на спада в потреблението
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Потребление на ЕС в тонове
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Източник: Макроданни
(78)
През разглеждания период потреблението спадна с около 24 000 тона (7 %), което се дължи на обстоятелството, че индустрията за производство на перилни препарати употребяваше в своите формули все повече и повече алтернативни продукти, които да заменят разглеждания продукт. Производителят износител изказа твърдението, че това е довело до „залежаване на стоковите наличности, анулиране на поръчки и по-ниски печалби“.
(79)
Трябва да се отбележи, че двама производители на пазара на ЕС са преустановили дейността си в края на разглеждания период, с което е настъпила корекция на капацитета, компенсираща намаляването на потреблението. Освен това, както бе обяснено в съображение 49, стоковите наличности са се задържали на ниско и стабилно равнище, което ще рече, че производството се е адаптирало към по-ниските нива на потребление.
(80)
Ето защо, макар да не може да се изключи вероятността спадът в потреблението да е допринесъл за понесената от производителите от Съюза вреда, изглежда това въздействие е несъществено.
6.3.4. Въздействие на инвестициите
(81)
Производителят износител изказа твърдението, че вредата е причинена от спазването на законодателството REACH. Както беше разяснено в съображение 58 обаче, предвид нивото на инвестициите в разглеждания продукт през целия разглеждан период, това не е могло да допринесе в съществена степен за понесената вреда. Освен това, разходите, свързани с прилагането на REACH, са били в умерен размер.
6.3.5. Въздействие на увеличените разходи за суровини и енергия
(82)
Някои страни изтъкнаха, че увеличените разходи за суровини и енергия са допринесли за вредата. Увеличението при тези разходи действително беше значително и се състоя основно през 2008 г. Това несъмнено донякъде се отрази на рентабилността през посочената година, тъй като стана по времето на наблюдавания спад в обема на продажбите. До известна степен обаче увеличението на енергийните разходи доведе до повишение и на продажните цени, както бе посочено в съображение 52, макар че ефектът на подбиване на цените вследствие на дъмпинговия внос предотврати регистрирането на по-високи нива на повишение.
(83)
Поради това се счита, че увеличените разходи за суровини и енергия не са допринесли за понесената вреда.
6.3.6. Въздействие на проблемите, свързани с капацитета
(84)
Проблемите, свързани с излишъка на производствени мощности и с ниската им степен на използваемост бяха обсъдени в съображение 46. На въздействието на проблемите, свързани с капацитета, върху рентабилността трябва да се погледне едновременно през призмата на структурните особености на тази промишленост и на съществуването на дъмпингов внос. Въздействието върху рентабилността се дължи на значителните по размер присъщи разходи, които биха били възстановени, ако нивата на използване бяха по-високи.
(85)
Проблемите, свързани с излишъка на производствени мощности и с ниската им степен на използваемост, обаче могат частично да обяснят някои от неблагоприятните, с вредоносен ефект, показатели, понесени от производителите от Съюза, но с тях не може да се обясни силният спад на производството, обема на продажбите и пазарния дял през 2009 г.. Поради това те очевидно не нарушават причинно-следствената връзка между голямото нарастване на вноса на дъмпингови цени и вредата, понесена от производителите от Съюза.
6.3.7. Въздействие на световната кредитна криза/общата икономическа криза
(86)
Някои заинтересовани страни изтъкнаха, че световната кредитна криза и общата икономическа криза са допринесли за вредата. Потреблението на разглеждания продукт действително намаля в периода 2008/2009 г., когато възникнаха тези кризи.
(87)
Тези проблеми обаче не могат да обяснят защо през 2009 г. пазарният дял на производителите от Съюза спадна чувствително, докато пазарният дял, държан от босненския внос, се разшири и подби цените на ЕС с повече от 20 %. Поради това, макар и да е било възможно спадът в потреблението в периода 2008/2009 г. сам по себе си да е засегнал промишлеността на Съюза, значителното по размер увеличение на вноса от БиХ оказа много по-съществено въздействие върху обемите на продажбите на промишлеността на Съюза и, предвид подбиването, върху цените. Поради това кризата не е нарушила причинно-следствената връзка между голямото нарастване на вноса на дъмпингови цени и вредата, понесена от производителите от Съюза.
6.3.8. Влияние на заздравения сегмент на промишлените потребители
(88)
Въпреки че през РП повече от 10 дружества произвеждаха разглеждания продукт, основният сегмент на промишлени потребители (производители на перилни препарати и омекотители за вода) основно се състоеше от 4 големи групи (Reckitt Benckiser, Henkel, Proctor & Gamble и Unilever). В действителност на двамата основни оказали съдействие ползватели се падаха близо 40 % от покупките на разглеждания продукт в ЕС. Благодарение на централизираните покупки тези 4 групи действително са в състояние да държат ниски цените на разглеждания продукт.
(89)
Това явление обаче не е новост, тъй като съществува от много години. Поради това и с него не може да се обясни силният спад на производството, обема на продажбите и пазарния дял през 2009 г. По тази причина то не е нарушило причинно-следствената връзка между голямото нарастване на вноса на дъмпингови цени и вредата, понесена от производителите от Съюза.
6.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(90)
Въз основа на гореизложеното се прави временното заключение, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от разглеждания дъмпингов внос.
(91)
Разгледани бяха редица фактори, различни от дъмпинговия внос, но с нито един от тях не могат да се обяснят значителните загуби по отношение на пазарен дял, производство и обем на продажбите, настъпили през 2008 и 2009 г., които съвпадат с нарастването на обема на дъмпинговия внос.
(92)
Предвид гореизложения анализ, който ясно разграничи и отдели въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносния ефект на дъмпинговия внос, се прави временното заключение, че вносът от БиХ е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
7. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
7.1. Общи забележки
(93)
Комисията проучи въпроса дали, въпреки временното заключение за наличието на вредоносен дъмпинг, съществуват неопровержими причини, които могат да доведат до извода, че не е в интерес на Съюза да се приемат мерки в този конкретен случай. За тази цел и в съответствие с член 21, параграф 1 от основния регламент влиянието на евентуалните мерки върху всички участващи в настоящата процедура страни, както и последствията от невъвеждането на такива мерки бяха разгледани въз основа на всички представени доказателства.
7.2. Интерес на промишлеността на Съюза
(94)
Анализът на вредата ясно показа, че дъмпинговият внос е нанесъл вреда на промишлеността на Съюза. Увеличеният през последните години дъмпингов внос оказва натиск върху продажбите на пазара на Съюза и води до намаляване на пазарния дял на промишлеността на Съюза. Това е попречило на промишлеността на Съюза да достигне нива на рентабилност, съизмерими с тези при други продукти.
(95)
Разследването показа, че всяко увеличение на пазарния дял на дъмпинговия внос от засегнатата държава е пряко свързано с влошаване на състоянието на промишлеността на Съюза. Въпреки извършеното преструктуриране по отношение на производителите от Съюза (две дружества преустановиха своето производство), ситуацията не се е подобрила. В това отношение следва да се отбележи, че зеолит A на прах е важен с оглед на оборота продукт за включените в извадката дружества, съставляващ до 30 % от оборота на продажбите им. Ако не бъдат наложени мерки, състоянието на промишлеността на Съюза несъмнено ще продължи да се влошава. Налагането на мерки ще възстанови вносната цена на невредоносни нива, което ще позволи на промишлеността на Съюза да се конкурира в условията на лоялна търговия.
(96)
Поради това се прави временното заключение, че налагането на антидъмпингови мерки категорично ще бъде в интерес на промишлеността на Съюза.
7.3. Интерес на вносителите
(97)
Вероятното влияние на мерките върху вносителите беше разгледано в съответствие с член 21, параграф 2 от основния регламент. В това отношение следва да се отбележи, че заявилите своя интерес несвързани вносители също бяха ползватели. По тази причина анализът, който се отнася до тях, фигурира в съответния раздел относно интереса на ползвателите.
7.4. Интерес на ползвателите и потребителите
(98)
Не бяха получени коментари от потребителски организации след публикуването на известието за откриване на настоящата процедура. По тази причина анализът се ограничи в рамките на влиянието на мерките върху ползвателите.
(99)
Въпросници бяха изпратени до 8 известни ползватели. Значими коментари обаче бяха получени само от двама от тях. Поради това анализът на интереса на Съюза се основава на отговорите на двама доста значими ползвателя, които съставляват почти 40 % от потреблението на Съюза.
(100)
Двамата оказали съдействие ползватели от Съюза са водещи фигури в индустрията за перилни препарати и омекотители за вода в Съюза. И двамата се противопоставиха на въвеждането на мерки.
(101)
Разследването установи, че по-малко от 1/3 от потреблението на оказалите съдействие ползватели от Съюза представлява внос от босненския производител износител. Останалата част се осигурява с доставки от производителите от Съюза, които си остават главният източник на доставки за оказалите съдействие ползватели. Предвид ниското ниво на използваемост на производствените мощности на производителите от Съюза, както беше обяснено в съображения 46 и 47 по-горе, очевидно не се очаква евентуалното налагане на мерки да доведе до какъвто и да бил недостиг при снабдяването или съответно повишение на цените.
(102)
В допълнение към горното е видно, че промишлените потребители в Съюза вече са започнали да проучват възможността за внос от Китай. Обстоятелството, че такава възможност съществува и се счита за надеждна, свидетелства за това, че евентуалното налагане на мерки по никакъв начин няма да доведе до недостиг на разглежданият продукт.
(103)
Проучен бе и относителният дял, в процентно изражение от оборота на продажбите, на крайните продукти, в които е вложен разглежданият продукт. В това отношение следва да се отбележи, че и в двата случая съответните продукти съставляват под 10 % от оборота.
(104)
Анализирано беше също така и процентното съдържание на разглеждания продукт, влаган в крайните продукти. Разследването установи, че като цяло тези проценти са изключително малки (средно по-малко от 5 % от общата себестойност), поради което разглежданият продукт не представлява особено значим съставен елемент от себестойността на крайните продукти.
(105)
Комисията разгледа също така въпроса дали налагането на мерки би имало съществено неблагоприятно финансово отражение върху положението на тези двама ползватели. Комисията състави два сценария, а именно: един песимистичен и един по-реалистичен.
(106)
Песимистичният сценарий изхожда от постановката, че ще бъде наблюдаван ръст както на вноса, така и на цените в Съюза, така че да се достигне равнището на митото. Това би довело до средно увеличение на разходите за ползвателите с по-малко от 2 %.
(107)
Описаната по-горе ситуация трябва да се сравни с нивата на рентабилност при оказалите съдействие ползватели от Съюза. Рентабилността на ползвателите по отношение на продуктите, съдържащи разглеждания продукт, е около 11 %, а по отношение на всички техни продукти беше над 20 %. При наличието на подобни стойности на рентабилността, дори един пълен набор от мерки, приложен едновременно спрямо вноса и цените в Съюза, не би имал несъразмерен ефект върху финансовото състояние на тези страни.
(108)
Фактически един много по-реалистичен сценарий е налагането на мерки да доведе до ситуация, при която се увеличават само цените на вноса от БиХ, докато промишлеността на Съюза се ползва от увеличени икономии от мащаба. И действително, както бе обяснено по-горе, снабдяването с разглеждания продукт в рамките на ЕС е напълно достатъчно, тъй като повечето производители от Съюза далеч не работят с пълния си капацитет.
(109)
Следва също така да се отбележи, че разследването установи, че съществуват продукти, които са в състояние да заменят разглеждания продукт. Действително е ясно, че както оказалите, така и неоказалите съдействие ползватели произвеждат и перилни препарати, несъдържащи разглеждания продукт. При този по-реалистичен сценарий разходите на оказалите съдействие ползватели ще се увеличат само с малка част от процента. С други думи, с оглед на данните за рентабилността, налагането на мерки ще има само незначителни последици за ползвателите.
(110)
С оглед на горното е ясно, че налагането на мерки не би довело до съществено въздействие върху ползвателите. Съответно е твърде малко вероятно да има увеличение на цената за потребителите.
7.5. Заключение относно интереса на Съюза
(111)
В по-общ план се очаква промишлеността на Съюза да бъде безусловно в състояние да се възползва от мерките. В действителност, тя на първо място би могла да се възползва от увеличените икономии от мащаба, благодарение на по-доброто използване на производствените си мощности, дължащо се на увеличеното производство и продажби.
(112)
С оглед на гореизложеното се прави временното заключение, че налагането на мерки върху дъмпинговия внос на разглеждания продукт от Босна и Херцеговина няма да окаже съществено влияние на ползвателите от Съюза и че най-общо това е в интерес на Съюза.
8. ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(113)
Предвид заключенията, направени по-горе по отношение на дъмпинга, нанасяната от него вреда и интереса на Съюза, следва да се въведат временни мерки върху вноса на разглеждания продукт от Босна и Херцеговина, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
8.1. Степен на отстраняване на вредата
(114)
Временните антидъмпингови мерки следва да бъдат достатъчни, за да се премахне вредата, нанасяна на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос, без да се надвишават установените дъмпингови маржове.
(115)
При изчисляване на размера на митото, необходимо за премахване на ефекта от вредоносния дъмпинг, беше преценено, че евентуалните мерки следва да позволят на промишлеността на Съюза да покрие разходите си и да получи печалба преди данъчно облагане, която е логично да се реализира при нормални условия на конкуренция, т.е. при липсата на дъмпингов внос. Маржът на печалба преди данъчно облагане, използван за това изчисление, беше 5,9 % от търговския оборот. Това съответства на нивото на печалбата, достигнато от промишлеността на Съюза през РП за всички нейни продукти, включващи разглеждания продукт. Като се има предвид, че рентабилността по отношение на разглеждания продукт е била повлияна от дъмпинговия внос, става ясно, че посоченото ниво на печалбата е разумно и не е прекомерно високо. Също така беше проучено дали следва да се използват нивата на печалба, постигнати от промишлеността на Съюза в периода 2005-2007 г., но нивата на печалбата бяха ниски по отношение на рентабилността, постигната от дружествата за сходни продукти и не бяха счетени за представителни за добре работеща промишленост. Това е така, защото босненският внос подбиваше цените на промишлеността на Съюза с 10-20 % в течение на тези 3 години и тези разлики щяха да изиграят важна роля в годишните преговори по договорите. По тази причина тези маржове на печалбата не можеха да бъдат счетени за представителни за нормална ситуация на пазара на ЕС. Въз основа на гореизложеното беше изчислена невредоносна цена на сходния продукт за промишлеността на Съюза. Невредоносната цена беше получена, като към производствените разходи беше добавен горепосоченият марж на печалбата.
(116)
След това бе определено необходимото увеличение на цената въз основа на сравнение на среднопретеглената вносна цена, установена за изчисленията за подбиване на цената, със средната невредоносна цена на продуктите, продавани от промишлеността на Съюза на пазара на ЕС. Впоследствие разликата, произтичаща от това сравнение, бе изразена като процент от средната вносна CIF стойност. Изчисленият по този начин марж на подбиване възлизаше на 31,5 %.
8.2. Временни мерки
(117)
Предвид гореизложеното и в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент беше счетено, че временните антидъмпингови мерки следва да бъдат наложени върху вноса с произход от Босна и Херцеговина на нивото на установения марж на дъмпинга.
(118)
Въз основа на изложеното по-горе ставката на временното антидъмпингово мито за Босна и Херцеговина е в размер на 28,1 %.
9. РАЗГЛАСЯВАНЕ
(119)
В интерес на доброто административно управление следва да се определи срок, в който заинтересованите страни, които са заявили своя интерес в срока, определен в известието за откриване на процедурата, да могат да представят своите становища в писмена форма и да поискат да бъдат изслушани. Освен това следва да се посочи, че констатациите относно налагането на мита, направени за целите на настоящия регламент, са временни и може да се наложи да бъдат преразгледани за целите на налагане на окончателно мито.
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на зеолит A на прах, наричан още зеолит NaA или зеолит 4A на прах, понастоящем класиран в код по КН ex 2842 10 00 (код TARIC 2842100030) и с произход от Босна и Херцеговина.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложимо към нетната цена франко граница на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1, е в размер на 28,1 %
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт до свободно обращение в Съюза става след представянето на гаранция, равностойна по размер на временното мито.
4. Освен ако не е предвидено друго, прилагат се действащите разпоредби в областта на митническото облагане.
Член 2
1. Без да се засяга член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета, заинтересованите страни могат да поискат разгласяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят своите становища в писмена форма и да поискат да бъдат изслушани от Комисията, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
2. В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета, заинтересованите страни имат право на коментар по прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за срок от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 15 ноември 2010 година.
UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1036/2010
z dne 15. novembra 2010
o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz zeolita A v prahu s poreklom iz Bosne in Hercegovine
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba), in zlasti člena 7 Uredbe,
po posvetovanju s Svetovalnim odborom,
ob upoštevanju naslednjega:
1. POSTOPEK
1.1. Začetek
(1)
17. februarja 2010 je Evropska komisija („Komisija“) z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (2) („obvestilo o začetku“), naznanila začetek protidampinškega postopka v zvezi z uvozom zeolita A v prahu s poreklom iz Bosne in Hercegovine („BiH“) v Unijo.
(2)
Postopek se je začel zaradi pritožbe, ki so jo 4. januarja 2010 vložile družbe Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. in Zeolite Mira Srl Unipersonale („pritožniki“), ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 25 % celotne proizvodnje zeolita A v prahu v Uniji. Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o dampingu tega izdelka in o znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo, da se upraviči začetek preiskave.
1.2. Strani, ki jih postopek zadeva
(3)
Komisija je o začetku postopka uradno obvestila pritožnike, druge znane proizvajalce Unije, skupino proizvajalcev izvoznikov v BiH, uvoznike, porabnike in druge strani, ki jih to zadeva, ter predstavnike BiH. Zainteresirane strani so imele možnost, da predstavijo svoja stališča v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.
(4)
Pritožniki, proizvajalci Unije, skupina proizvajalcev izvoznikov v BiH, uvozniki in porabniki so izrazili svoja stališča. Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.
(5)
Glede na očitno veliko število proizvajalcev in uvoznikov Unije je bilo v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, poziva vse znane proizvajalce in uvoznike Unije, da se ji javijo in ji predložijo, kot je določeno v obvestilu o začetku, osnovne informacije o svojih dejavnostih v zvezi z zadevnim izdelkom (kot je določeno v spodnjem oddelku 2.1) v obdobju od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2009.
(6)
Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (16), je osem proizvajalcev Unije predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Komisija je na podlagi informacij, ki jih je prejela od sodelujočih proizvajalcev Unije, izbrala vzorec štirih proizvajalcev Unije, ki imajo največji delež proizvodnje/prodaje v Uniji.
(7)
Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (20), so le trije nepovezani uvozniki predložili zahtevane informacije in se strinjali z vključitvijo v vzorec. Vendar pa eden od uvoznikov ni uvažal/kupoval zadevnega izdelka. Zato je bilo odločeno, da vzorčenje zaradi omejenega števila uvoznikov ni več potrebno.
(8)
Komisija je vprašalnike poslala vsem stranem, za katere je znano, da jih to zadeva, in vsem drugim družbam, ki so se javile v roku, določenem v obvestilu o začetku, in sicer skupini proizvajalcev izvoznikov v BiH, štirim vzorčenim proizvajalcem v Uniji in trem nepovezanim uvoznikom/porabnikom.
(9)
Odgovore so poslali skupina proizvajalcev izvoznikov v BiH, vključno s povezanimi družbami, štirje vzorčeni proizvajalci v Uniji in trije nepovezani uvozniki/uporabniki v Uniji.
(10)
Komisija je pridobila in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za začasno ugotavljanje dampinga, nastale škode in interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:
proizvajalci v Uniji
-
Industrias Quimicas del Ebro SA, Zaragoza, Španija,
-
MAL Magyar Aluminium, Ajke, Madžarska,
-
PQ Silicas BV, Eijsden, Nizozemska,
-
Zeolite Mira Srl Unipersonale, Mira, Italija;
uvozniki/uporabniki v Uniji
-
Reckitt Benckiser Group, Slough, VB in Mira, Italija,
-
Henkel AG, Düsseldorf, Nemčija,
-
Chemiewerk Bad Kostritz GmbH, Bad Kostritz, Nemčija;
proizvajalca izvoznika v BiH
-
Fabrika Glinice Birac AD, Zvornik,
-
Alumina d.o.o., Zvornik (povezan z zgoraj navedenim proizvajalcem izvoznikom);
povezani uvoznik v Uniji
-
Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Litva.
1.3. Obdobje preiskave
(11)
Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2009 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Preučitev trendov, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od januarja 2005 do konca OP („obravnavano obdobje“).
2. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
2.1. Zadevni izdelek
(12)
Zadevni izdelek je zeolit A v prahu, znan tudi kot zeolit NaA v prahu ali zeolit 4A v prahu („zadevni izdelek“), ki je trenutno uvrščen pod oznako KN ex 2842 10 00.
(13)
Zadevni izdelek je namenjen za končno uporabo kot dodatek pri proizvodnji suhih detergentov in mehčalcev vode.
2.2. Podobni izdelek
(14)
Ugotovljeno je bilo, da imajo zadevni izdelek, izdelek, ki se prodaja na domačem trgu v BiH, in izdelek, ki ga v Uniji proizvajajo in prodajajo proizvajalci Unije, enake osnovne fizične in tehnične lastnosti ter se uporabljajo na enak način, zato se v smislu člena 1(4) osnovne uredbe štejejo za enake izdelke.
(15)
Skupina bosanskih proizvajalcev izvoznikov je navedla, da ima zadevni izdelek, ki ga izvažata Fabrika Glinice Birac AD in povezana družba Alumina d.o.o. („skupina Birac“), drugačne proizvodne stroške, proizvodne postopke in kakovost kot podobni izdelek, ki ga proizvajajo nekateri proizvajalci Unije. Navedeno je bilo tudi, da proizvodni postopek skupine Birac temelji na raztopini aluminijevega oksida iz proizvodnega postopka aluminijevega oksida in ne na aluminijevem trihidratu, medtem ko proizvodnja v Uniji običajno sloni na hidratnih kristalih, ki se ob segrevanju in dodajanju kavstične sode povrnejo v tekoče stanje za proizvodnjo tekoče zmesi zeolita. V zvezi s prej navedenimi argumenti je treba navesti, da informacije, ki jih je predložila skupina Birac, ne nasprotujejo ugotovljenim dejstvom, da ima zadevni izdelek ne glede na domnevne razlike v proizvodnih postopkih, stroških ali kakovosti enake osnovne fizične in tehnične lastnosti in služi enakemu namenu kot podobni izdelek.
3. VZORČENJE
3.1. Vzorčenje proizvajalcev Unije
(16)
Na zahtevo za podatke za vzorčenje iz obvestila o začetku se je odzvalo osem proizvajalcev Unije, ki predstavljajo okoli 50-odstotni delež obsega prodaje proizvajalcev Unije. Sprva je bilo za vzorčenje izbranih pet največjih proizvajalcev Unije. Vendar pa se je ena družba odločila, da ne bo sodelovala. Zato preostali štirje proizvajalci Unije tvorijo vzorec v tej preiskavi.
(17)
Ti štirje proizvajalci so v obdobju preiskave predstavljali okoli 37 % celotnega obsega prodaje proizvajalcev Unije na trgu Unije in več kot 75 % obsega prodaje osmih proizvajalcev, ki so predložili podatke za izvedbo vzorčenja. Štirje proizvajalci, izbrani v vzorec, so bili obravnavani kot reprezentativni za vse proizvajalce v Uniji.
(18)
Skupina bosanskih proizvajalcev izvoznikov je trdila, da je treba tri proizvajalce Unije (MAL Magyar Aluminium, Silkem d.o.o. in Industrias Quimicas del Ebro SA) šteti za nesodelujoče v preiskavi. Skupina je trdila, da so te družbe predložile nezaupne odgovore na pozive k dopolnitvi nekaj dni po preteku roka. V zvezi z zgoraj navedenim je treba opomniti, da so navedene strani informacije predložile pravočasno in da te informacije niso na noben način ovirale napredka preiskave ali pravic strani do obrambe.
(19)
Navedeno je bilo tudi, da en proizvajalec Unije (MAL Magyar Aluminium) v svojem odgovoru na vzorčenje ni omenil, da je povezan z drugim proizvajalcem Unije (Silkem d.o.o.). Družba Silkem d.o.o. ni bila vzorčena in ni bila vključena v izpolnjenem vprašalniku družbe MAL Magyar Aluminium. Zato je skupina zahtevala, da je treba oba proizvajalca Unije šteti za nesodelujoča v tekoči preiskavi. K temu se pripomni, da so službe Komisije že v fazi pritožbe vedele za povezavo med tema dvema družbama in da je povezavo navedla ena od družb v odgovoru na vzorčenje. Poleg tega je bila povezava razkrita v izpolnjenem vprašalniku družbe MAL Magyar Aluminium. Na koncu je treba pojasniti, da sta družbi Silkem d.o.o. in MAL Magyar Aluminium v celoti sodelovali v preiskavi. Družba Silkem d.o.o. je predložila podatke v fazi vzorčenja, vendar ni bila vzorčena in ji zato ni bilo treba izpolniti vprašalnika. V zvezi z družbo MAL Magyar Aluminium ni bilo potrebe, da bi predložila skupen odgovor z družbo Silkem d.o.o., saj je ta družba ločena pravna oseba.
3.2. Vzorčenje nepovezanih uvoznikov
(20)
Na zahtevo za informacije za izvedbo vzorčenja v obvestilu o začetku so odgovorili le trije nepovezani uvozniki. Posledično se je izkazalo, da ena od teh družb ni uvažala ali kupovala zadevnega izdelka. Zato je bilo sklenjeno, da vzorčenje za nepovezane uvoznike ni potrebno.
4. DAMPING
4.1. Normalna vrednost
(21)
V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe je Komisija najprej preverila, ali je prodaja podobnega izdelka na notranjem trgu vsakega od obeh proizvajalcev izvoznikov v skupini Birac neodvisnim strankam reprezentativna, kar pomeni, ali je celoten obseg take prodaje enak ali večji od 5 % celotnega obsega ustreznega izvoza proizvajalca v Unijo. Ugotovljeno je bilo, da domača prodaja ni reprezentativna.
(22)
Komisija je posledično proučila, ali se domača prodaja vsakega od proizvajalcev izvoznikov lahko šteje kot prodaja v običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To je bilo izvedeno tako, da je bil ugotovljen delež dobičkonosne domače prodaje neodvisnim strankam.
(23)
Domače prodajne transakcije so veljale za dobičkonosne, če je bila cena za enoto enaka ali višja od stroškov proizvodnje. Zato so bili določeni stroški proizvodnje na notranjem trgu med OP.
(24)
Prej navedena analiza je pokazala, da je bila vsa domača prodaja obeh proizvajalcev izvoznikov dobičkonosna, saj je bila neto prodajna cena na enoto višja od izračunanih stroškov proizvodnje na enoto.
(25)
Ker prodaja na notranjem trgu ni dosegala reprezentativnih količin, je bilo treba oblikovati normalno vrednost, v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe.
(26)
Za oblikovanje normalne vrednosti v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe so bili nastali prodajni, splošni in administrativni (PSA) stroški ter tehtani povprečni dobiček, ki ga je s prodajo na notranjem trgu podobnega izdelka v običajnem poteku trgovine v obdobju preiskave ustvaril vsak izmed sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, prišteti k njihovim povprečnim stroškom proizvodnje v obdobju preiskave. Kjer je bilo potrebno, so bili proizvodni stroški in PSA-stroški prilagojeni, preden so bili uporabljeni v preskusu običajnega poteka trgovanja in pri oblikovanju normalnih vrednosti.
4.2. Izvozna cena
(27)
Ker je bil ves izvoz v Unijo opravljen prek povezanega uvoznika, je bila izvozna cena oblikovana na podlagi cene pri nadaljnji prodaji neodvisnim strankam v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe. Prilagoditve cene pri nadaljnji prodaji prvemu neodvisni stranki v Uniji so bile opravljene za vse stroške, vključno s carinami in davki, nastalimi med uvozom in nadaljnjo prodajo, in tudi za razumno stopnjo za PSA-stroške in dobičke. V zvezi s PSA-stroški so bili uporabljeni lastni PSA-stroški povezanega uvoznika. Zaradi nesodelovanja nepovezanih uvoznikov v preiskavi je bila na podlagi informacij, pridobljenih od uporabnikov, ki so prav tako uvažali zadevni izdelek v OP, uporabljena primerna stopnja dobička v višini 5 %.
(28)
Skupina Birac je navedla, da so bile funkcije njenega povezanega uvoznika podobne funkcijam izvoznega oddelka in ne uvoznika, zato izvozne cene ne bi smeli oblikovati v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe, temveč v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, na podlagi izvoznih cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo. V zvezi s tem je treba navesti, da se v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe izvozna cena določi na podlagi cene pri nadaljnji prodaji neodvisnim strankam, ko tem strankam zadevni izdelek preprodajajo družbe, povezane z izvoznikom v državi izvoznici. Preiskava je pokazala, da je povezana družba v Uniji. Med drugim se ukvarja z naročili strank in izdajanjem računov za zadevni izdelek, ki ga proizvaja skupina Birac. Nadalje je bilo ugotovljeno, da skupina Birac zadevni izdelek prodaja povezani družbi v Uniji za nadaljnjo prodajo neodvisnim strankam v EU. Zato se trditev zavrne. Treba je navesti, da samo dejstvo, da povezana družba pred uvozom izvaja nekatere dejavnosti, še ne pomeni, da izvozne cene ni mogoče oblikovati na podlagi cene pri nadaljnji prodaji prvi neodvisni stranki, s potrebnimi dodatki v skladu s členom 2(9).
4.3. Primerjava
(29)
Primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno je bila izvedena na podlagi franko tovarna. Da bi zagotovili pošteno primerjavo med normalno vrednostjo in izvozno ceno, se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevajo razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen. Ustrezne prilagoditve za stroške prevoza, stroške pomorskega prevoza in zavarovanja, bančne stroške ter stroške embaliranja in posojil so bile odobrene, kadar je bilo ugotovljeno, da so smiselne, točne in podprte s preverjenimi dokazi.
4.4. Stopnja dampinga
(30)
V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je bila stopnja dampinga za oba proizvajalca izvoznika določena na podlagi primerjave med tehtano povprečno normalno vrednostjo in tehtano povprečno izvozno ceno.
(31)
Posamezni stopnji dampinga obeh proizvajalcev izvoznikov sta bili tehtani na podlagi količin, izvoženih v Unijo, kar je pomenilo stopnjo dampinga, izraženo v odstotku cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, v višini 28,1 % za skupino Birac.
(32)
Na podlagi informacij iz pritožbe in informacij, ki jih je predložil sodelujoči proizvajalec izvoznik v BiH, v BiH ni drugih znanih proizvajalcev zadevnega izdelka. Zato mora biti stopnja dampinga na ravni države, ki se določi za BiH, enaka stopnji dampinga, določeni za edino sodelujočo skupino proizvajalca izvoznika v BiH.
5. ŠKODA
5.1. Uvodne opombe
(33)
Opomniti gre, da v tem primeru obstaja le en bosanski proizvajalec izvoznik (skupina Birac). Zato ni mogoče dati točnih podatkov v zvezi z obsegom uvoza, uvoznimi cenami, tržnimi deleži in proizvodnjo Unije in tudi ne v zvezi z obsegom prodaje, da se zaščitijo poslovne informacije z lastninsko pravico. Zato se kazalniki izrazijo v indeksirani obliki ali stopnji.
(34)
V skladu z oddelkom 3.1 štirje vzorčeni proizvajalci Unije predstavljajo industrijo Unije v smislu členov 4(1) in 5(4) osnovne uredbe ter bodo v nadaljnjem besedilu imenovani „industrija Unije“.
5.2. Potrošnja Unije
(35)
V začasni fazi preiskave je izračun potrošnje Unije temeljil na podatkih iz pritožbe in podatkih, dopolnjenih s preverjenimi številkami, ki so jih sporočili proizvajalci in uvozniki/uporabniki, ki so sodelovali v preiskavi. Ti podatki so bili poslani vsem zainteresiranim stranem, da bi predložile svoje pripombe. Nobena stran ni poslala pripomb, ki bi nasprotovale podatkom o potrošnji Unije.
(36)
Zato je bila potrošnja Unije določena na podlagi obsega prodaje podobnega izdelka v Uniji, ki ga je proizvedla industrija Unije, na podlagi obsega prodaje podobnega izdelka v Uniji, ki so ga proizvedli drugi znani proizvajalci Unije, in na podlagi obsega uvoza zadevnega izdelka iz tretjih držav.
(37)
Na podlagi tega se je potrošnja Unije gibala tako:
2005
2006
2007
2008
2009 (OP)
V tonah
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Vir: pritožba in izpolnjeni vprašalnik.
(38)
Potrošnja zadevnega izdelka in podobnega izdelka v Uniji se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 7 %. To izraža postopno zmanjšanje količine zadevnega izdelka, vključenega v glavne izdelke, kot so detergenti za perilo. Odraža pa tudi, da je vedno več izdelkov uporabniške industrije brez zeolita.
5.3. Uvoz iz zadevne države
5.3.1. Obseg, cena in tržni delež dampinškega uvoza iz zadevne države
(39)
Obseg uvoza zadevnega izdelka se je v obravnavanem obdobju povečal za več kot 359 %.
2005
2006
2007
2008
2009 (OP)
Obseg uvoza
100
73
68
252
459
Indeks: 2005 = 100.
Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalnik.
(40)
Povprečna uvozna cena je bila stabilna med letoma 2005 in 2008 in se je v OP zvišala za okoli 10 %. Vzrok za to so bile predvsem boljše razmere na trgu EU, ki so omogočale zvišanja cen za vse proizvajalce zadevnega izdelka.
2005
2006
2007
2008
2009 (OP)
Povprečna uvozna cena (CIF)
100
100
102
99
109
Indeks: 2005 = 100.
Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalnik.
(41)
Tržni delež uvoza iz zadevne države se je v obravnavanem obdobju skoraj početveril in je predstavljal tržni delež v višini od 10 do 15 % v OP.
2005
2006
2007
2008
2009 (OP)
Tržni delež BiH
0-5 %
0-5 %
0-5 %
5-10 %
10-15 %
Indeks: 2005 = 100
100
68
59
259
495
Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalnik.
5.3.2. Učinek dampinškega uvoza na cene
(42)
Za namene analiziranja nelojalnega nižanja prodajnih cen so bile uvozne cene bosanskega proizvajalca izvoznika, na podlagi primerjave povprečij, primerjane s cenami industrije Unije v OP. Cene industrije Unije so bile prilagojene ravni neto cene franko tovarna in primerjane z uvoznimi cenami CIF. Carina ni bila upoštevana, saj je za bosanskega proizvajalca izvoznika v OP veljala 0-odstotna preferencialna stopnja.
(43)
Ugotovljena tehtana povprečna stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen, izražena kot odstotek cen industrije Unije, je znašala med 20 in 25 %.
5.4. Položaj industrije Unije
5.4.1. Uvodne opombe
(44)
V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je Komisija proučila vse gospodarske dejavnike in indekse, ki vplivajo na stanje industrije Unije.
(45)
Kazalci, ki se nanašajo na makroekonomske elemente, kot so proizvodnja, zmogljivost, obseg prodaje, tržni delež itd., temeljijo na podatkih, ki so jih pridobile službe Komisije in jih poslale zainteresiranim stranem, da v zvezi z njimi predložijo pripombe, kot je navedeno v uvodni pripombi (35). Podatki za te kazalce predstavljajo vse proizvajalce Unije. Kadar se uporabljajo podatki, ki se nanašajo na proizvajalce Unije kot celoto, se spodnje preglednice nanašajo na makropodatke kot vir. Drugi kazalci temeljijo na preverjenih podatkih vzorčenih proizvajalcev. Ti kazalci se imenujejo mikropodatki. V zvezi z makropodatki je bosanski proizvajalec izvoznik navedel, da je zaradi razhajanja glede ustrezne oznake KN, uporabljene za klasifikacijo izdelka, zelo malo verjetno, da so ti podatki zanesljivi. V zvezi s tem je treba navesti, da domnevno razhajanje glede oznak KN nikakor ne vpliva na kazalce škode. Treba je spomniti, da je bila opredelitev zadevnega izdelka navedena v objavljenem obvestilu o začetku. Ta opredelitev je jasna in ne dopušča možnosti napačne razlage. Zainteresirane strani so bile pozvane, naj predložijo informacije na podlagi opredelitve izdelka ne glede na oznake KN, saj obvestilo o začetku navaja, da je oznaka KN navedena zgolj informativno. Poleg tega je treba spomniti, da bosanski proizvajalec izvoznik ni nasprotoval informacijam v zvezi s potrošnjo Unije. Večina informacij o uvozu je bila neposredno izpeljana iz podatkov bosanskega proizvajalca izvoznika, medtem ko so se preostale informacije nanašale na majhen obseg uvoza iz drugih držav. Ob upoštevanju zgoraj navedenega in dejstva, da niso bili predloženi konkretni dokazi, ki bi potrjevali trditev v zvezi z nezanesljivimi podatki, je bilo treba ta argument zavrniti.
5.4.2. Kazalniki škode
Proizvodnja, zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
2005
2006
2007
2008
2009 (OP)
Proizvodnja
100
108
114
90
86
Zmogljivost
100
99
104
100
100
Izkoriščenost zmogljivosti
72 %
79 %
78 %
65 %
62 %
Indeks: 2005 = 100.
Vir: makropodatki.
(46)
V obravnavanem obdobju se je obseg proizvodnje industrije Unije zmanjšal za 14 %. V obdobju 2008-2009 je en proizvajalec Unije (Sasol Italy SpA) popolnoma opustil proizvodnjo. Poleg tega je Henkel AG prenehal proizvajati tekočo zmes zeolita (to sicer ni zadevni izdelek, je pa tekoča različica, ki se uporablja kot nadomestek). V določeni meri so ti dogodki pomagali izboljšati stanje preostalih proizvajalcev.
(47)
Kljub prej navedenim dogodkom pa je bila zmogljivost v obravnavanem obdobju precej stabilna, na podlagi metode izračuna, ki jo industrija običajno uporablja. Vendar pa je preverjanje vzorčenih proizvajalcev pokazalo, da lahko izračun zmogljivosti za to industrijo niha, odvisno od relativne rasti trga za zadevni izdelek in trga za druge izdelke, ki se lahko proizvedejo z uporabo istih zmogljivosti.
(48)
Omenjeni podatki o izkoriščenosti zmogljivosti kažejo na 14-odstotno zmanjšanje. Poleg tega ta stopnja nikoli ni dosegla 80 %, kar kaže na določen presežek zmogljivosti. To vprašanje je podrobneje obravnavano v razdelku Vzročna zveza.
Zaloge
2005
2006
2007
2008
2009 (OP)
Zaloge ob koncu leta
manj kot 2 %
manj kot 2 %
manj kot 2 %
manj kot 2 %
manj kot 2 %
Indeks: 2005 = 100.
Vir: makropodatki.
(49)
Raven zalog industrije Unije je bila v celotnem obravnavanem obdobju nizka in stabilna. Proizvodnja podobnega izdelka je bila načrtovana tako, da je zadostovala naročilom, in zaloge so bile vedno na najmanjši možni ravni. Zato to v tej preiskavi ni bil pomemben dejavnik.
Obseg prodaje in tržni delež
2005
2006
2007
2008
2009 (OP)
Obseg prodaje EU
100
108
116
93
82
Tržni delež
95-100 %
95-100 %
95-100 %
90-95 %
85-90 %
Indeks tržnega deleža
100
101
101
96
89
Indeks: 2005 = 100.
Vir: makropodatki.
(50)
Obseg prodaje industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 18 %.
(51)
Tržni delež industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 11 %.
Prodajne cene
2005
2006
2007
2008
2009 (OP)
Povprečna prodajna cena v EUR/tono
292
306
315
332
354
Vir: mikropodatki.
(52)
Povprečna prodajna cena industrije Unije za nepovezane strani v EU se je v obravnavanem obdobju zvišala za 21 %. To je bila na splošno posledica višjih cen surovin in energije in se zato samo po sebi ne šteje za pomemben kazalec.
Dobičkonosnost
2005
2006
2007
2008
2009 (OP)
Stopnja dobička pred obdavčitvijo
3,2 %
0,8 %
1,4 %
-1,8 %
4,3 %
Vir: mikropodatki.
(53)
Dobičkonosnost industrije Unije je bila v obravnavanem obdobju nizka. To je bilo posledica nezmožnosti industrije, da bi zaradi razlogov, obravnavanih v razdelku Vzročna zveza, zlasti naraščajočega obsega dampinškega uvoza, dvignila svoje cene. Nizka dobičkonosnost je bila tudi posledica majhne izkoriščenosti zmogljivosti, kar je pojasnjeno v uvodni izjavi (47).
(54)
Med letoma 2005 in 2008 je dobičkonosnost industrije Unije znatno upadla in leta 2008 je dejavnost prinašala izgube. V OP je prišlo do izboljšanja na najvišjo raven v obravnavanem obdobju, vendar dobičkonosnost še vedno ni dosegala stopnje dobička 5,9 %, ki bi ga industrija lahko dosegla, če ne bi bilo dampinškega uvoza (glej spodnjo uvodno izjavo (67)).
(55)
Proizvajalec izvoznik je trdil, da je bila dobičkonosnost proizvajalcev Unije leta 2009 stabilna. Ta trditev ni bila podprta z nobenim pozitivnim dokazom, temveč se nanaša na nedoločene „javno dostopne informacije“. Vzorčeni proizvajalci so trdili, da je bila stopnja dobičkonosnosti, dosežena leta 2009, enkraten dogodek in ni bila trajnostna zaradi prodornega vstopa bosanskih proizvajalcev izvoznikov na trg z velikimi količinami in nizkimi dampinškimi cenami. Vzorčeni proizvajalci so navedli, da se bo dobičkonosnost v letu 2010 verjetno zmanjšala na raven iz leta 2008.
(56)
Službe Komisije so proučile zgornje trditve. Proučevanje je zajemalo zlasti razvoj stroškov surovin in prodajnih stroškov, cen, ki se odražajo v zadevnih pogodbah. Ugotovljeno je bilo, da je imela industrija Unije leta 2009 koristi od določenih začasnih dejavnikov, ki so povečali njeno dobičkonosnost kljub velikem obsegu dampinškega uvoza:
i)
vzorčeni proizvajalci so imeli v določeni meri korist od povečane proizvodnje in povečanega obsega prodaje, potem ko sta s proizvodnjo prenehala dva druga proizvajalca Unije, kot je navedeno v uvodni izjavi (46);
ii)
čeprav so se cene surovin od leta 2008 na splošno zvišale, so imeli nekateri vzorčeni proizvajalci korist od letnih pogodb za surovine, ki so omejevale vpliv takšnih zvišanj cen;
iii)
en vzorčeni proizvajalec je imel korist od znatno nižjih stroškov financiranja leta 2009 zaradi prestrukturiranja znotraj svoje skupine.
(57)
Na tej podlagi je razvoj stopnje dobička še vedno nakazoval na obstoj škode, saj bi bil dobiček brez dampinškega uvoza precej višji.
Naložbe, donosnost naložb, denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala
2005
2006
2007
2008
2009 (OP)
Naložbe ( v EUR)
577 448
337 865
324 636
1 012 717
366 235
Donosnost neto sredstev
17 %
6 %
11 %
-10 %
26 %
Denarni tok (v EUR)
1 013 223
744 905
905 792
- 930 920
1 638 112
Vir: mikropodatki.
(58)
Bosanski proizvajalec izvoznik je navedel, da so bile naložbe v obravnavanem obdobju nizke, industrija Unije pa je pojasnila, da je bila donosnost naložb prenizka, da bi opravičevala velike naložbe v zadevni izdelek.
(59)
Donosnost naložb, izražena v neto dobičkih industrije Unije in neto knjigovodskih vrednostih njenih naložb, sledi trendu dobičkonosnosti, prikazanem zgoraj. Treba je opozoriti, da so bila vključena neto sredstva že v veliki meri amortizirana.
(60)
Denarni tok industrije Unije prav tako sledi trendu dobičkonosnosti, prikazanem zgoraj. Stanje denarnega toka je bilo leta 2008 resno, saj so morali proizvajalci, soočeni z izgubami obsega prodaje, še naprej izpolnjevati pogodbene obveznosti v zvezi z nabavo surovin.
(61)
Industrija Unije ni izpostavila vprašanja zmožnosti zbiranja kapitala.
Zaposlovanje, produktivnost in plače
2005
2006
2007
2008
2009 (OP)
Zaposlenost (ekvivalent polnega delovnega časa)
241
241
253
244
221
Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR)
36 574
39 644
40 207
39 130
40 225
Produktivnost na zaposlenega
1 423
1 529
1 535
1 296
1 223
Vir: mikropodatki, razen za zaposlenost - makropodatki.
(62)
Število zaposlenih vseh proizvajalcev Unije, ki so proizvajali podobni izdelek, se je v obravnavanem obdobju zmanjšalo, skladno z zmanjšanji proizvodnje in obsega prodaje. Povprečni stroški dela na zaposlenega so se zvišali, skladno z dvigi inflacije.
(63)
Produktivnost, izražena kot proizvodnja na zaposlenega, se je v obravnavanem obdobju znižala za 14 %, saj se je obseg prodaje zmanjšal bolj kot zaposlenost. Ta negativni razvoj lahko v prihodnosti privede do nadaljnjega zmanjševanja števila zaposlenih.
5.4.3. Obseg dampinga
(64)
Glede na obseg in cene dampinškega uvoza iz zadevne države, vpliva dejanskih stopenj dampinga na trg EU ni moč označiti za nepomembnega.
5.5. Sklep o škodi
(65)
V obravnavanem obdobju so proizvajalci Unije utrpeli veliko škodo v zvezi z obsegom, kar je jasno razvidno iz zgornje analize trendov proizvodnje, izkoriščenosti zmogljivosti, obsega prodaje, tržnega deleža, zaposlenosti in produktivnosti.
(66)
Škoda je prisotna tudi v smislu cen in dobičkonosnosti. Vendar pa to analizo otežujejo višje cene surovin in energije, ki so vplivale na cene zadevnega izdelka. V obdobju 2005-2008 so se zmanjšali dobičkonosnost, denarni tok in donosnost naložb. Leto 2008 je bilo za industrijo še posebej težavno, predvsem zato, ker so morale družbe izpolnjevati obveznosti iz pogodb za surovine, soočale pa so se z več kot 20-odstotnim zmanjšanjem obsega prodaje.
(67)
Leta 2009 so se razmere na trgu izboljšale in cene so se zvišale, kar je omogočilo večjo dobičkonosnost, vendar, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (56), je bilo jasno, da je to izboljšanje le začasno in da se razmere na trgu iz leta 2009 verjetno ne bodo ponovile. Vendar pa je treba navesti, da dobičkonosnost leta 2009 ni dosegla 5,9 %, kar naj bi bila običajna stopnja dobička za to industrijo.
(68)
Škoda je bila ocenjena za celotno industrijo Unije (makroekonomski kazalci), čeprav so bili za določene kazalce ocenjeni le vzorčeni proizvajalci (mikroekonomski kazalci). Med mikro- in makrokazalci niso bile ugotovljene bistvene razlike.
(69)
Glede na navedeno se začasno sklene, da je velik del industrije Unije utrpel škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.
6. VZROČNA ZVEZA
6.1. Uvod
(70)
Komisija je v skladu s členom 3(6) in (7) osnovne uredbe proučila, ali je dampinški uvoz iz zadevne države povzročil industriji Unije tolikšno škodo, da jo je mogoče opredeliti kot znatno. Poleg dampinškega uvoza so bili proučeni tudi drugi znani dejavniki, ki bi lahko hkrati povzročali škodo industriji Unije, da bi se zagotovilo, da morebitna škoda, ki bi jo povzročili ti drugi dejavniki, ne bi bila pripisana dampinškemu uvozu.
6.2. Učinki dampinškega uvoza
(71)
V obravnavanem obdobju se je dampinški uvoz iz zadevne države povečal za skoraj 400 % in pridobil pomemben tržni delež, tj. z manj kot 5 % se je povečal na 10 do 15 %. Hkrati so se gospodarske razmere industrije Unije neposredno in primerljivo poslabšale; ta industrija je edini drug pomemben akter na trgu EU, saj je uvoz iz drugih virov zanemarljiv.
(72)
Do povečanja tržnega deleža dampinškega uvoza je prišlo ob hkratnem padcu potrošnje EU za 7 % v obravnavanem obdobju.
(73)
Dampinški uvoz naraščajočega obsega je v OP nelojalno znižal cene industrije Unije za 20 do 25 %. Razumno je mogoče sklepati, da je tak naraščajoč uvoz na trgu, ki se je krčil, prispeval k zajezitvi cen v letih 2008 in 2009. Ta vpliv dampinškega uvoza na cene je povečevalo dejstvo, da je večina prodaje potekala na podlagi letnih pogodb. Zato je bilo dampinški uvoz iz Bosne mogoče uporabiti za preprečevanje zvišanja cen za velik obseg prodaje kljub povišanim cenam surovin. Leta 2009 je ta vpliv nekoliko popustil, vendar ne dovolj, da bi industrija Unije kot celota dosegla običajno stopnjo dobička v višini 5,9 %.
(74)
Glede na jasno ugotovljeno časovno sovpadanje povečanja dampinškega uvoza po cenah, ki nelojalno nižajo cene industrije Unije, na eni strani ter izgube obsega prodaje in proizvodnje, zmanjšanje tržnega deleža in padca cen industrije Unije na drugi strani se začasno sklene, da je dampinški uvoz zelo škodljivo vplival na industrijo Unije.
6.3. Učinki drugih dejavnikov
6.3.1. Izvoz proizvajalcev Unije
2005
2006
2007
2008
2009 (OP)
Izvoz proizvodnje Unije
100
108
90
57
121
Indeks: 2005 = 100.
Vir: makropodatki.
(75)
Obseg izvoza vseh proizvajalcev Unije se je v obravnavanem obdobju povečal, vendar je v povprečju pomenil le 10 % proizvodnje. Izvoz vzorčenih proizvajalcev se je povečal in delno nadomestil izgubljeni obseg prodaje EU.
(76)
Izvoz proizvajalcev Unije je torej pomagal vzdrževati njeno poslovanje in ni prispeval k utrpeli znatni škodi.
6.3.2. Uvoz iz tretjih držav
(77)
Uvoz iz tretjih držav je bil v obravnavanem obdobju zanemarljiv in ni mogel prispevati k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije. Bosanski proizvajalec izvoznik je trdil, da je bila izguba tržnega deleža proizvajalcev Unije posledica uvoza iz Kitajske in Koreje, vendar ta trditev ni podprta z dejstvi, saj je bil uvoz iz teh držav majhen.
6.3.3. Vpliv padca potrošnje
2005
2006
2007
2008
2009 (OP)
Potrošnja EU v tonah
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Vir: makropodatki.
(78)
V obravnavanem obdobju je potrošnja upadla za okoli 24 000 ton (7 %), kar izraža dejstvo, da je industrija detergentov za perilo postopoma uporabljala več nadomestnih izdelkov v svojih formulah, da je nadomestila zadevni izdelek. Proizvajalec izvoznik je trdil, da je to vodilo do „polnih zalog, odpovedi naročil in nižjih dobičkov“.
(79)
Treba je povedati, da sta proti koncu obravnavanega obdobja dva proizvajalca na trgu EU prenehala s proizvodnjo in da je zato prišlo do prilagoditve zmogljivosti za izravnavo manjše potrošnje. Poleg tega so, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (49), ravni zalog ostale nizke in stabilne, kar pomeni, da se je proizvodnja prilagodila nižjim ravnem potrošnje.
(80)
Čeprav ni mogoče izključiti dejstva, da je manjša potrošnja prispevala k škodi, ki so jo utrpeli proizvajalci Unije, se zdi, da ta vpliv ni pomemben.
6.3.4. Vpliv naložb
(81)
Proizvajalec izvoznik je trdil, da je skladnost z zakonodajo REACH povzročila škodo. Vendar, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (58), glede na raven naložb v zadevni izdelek v obravnavanem obdobju to ne bi moglo znatno prispevati k povzročeni škodi. Poleg tega so bili stroški, povezani z REACH, majhni.
6.3.5. Vpliv povečanj stroškov surovin in energije
(82)
Nekatere strani so navajale, da so k škodi prispevali višji stroški surovin in energije. Povečanja teh stroškov so bila resnično precejšnja in so bila izvedena predvsem leta 2008. To je brez dvoma v določeni meri vplivalo na dobičkonosnost v tem letu, saj je do povečanj prišlo v času, ko se je obseg prodaje zmanjševal. Vendar pa so bili višji stroški energije do določene mere izraženi v višjih prodajnih cenah, kot je prikazano v uvodni izjavi (52), čeprav je vpliv nižanja cen dampinškega uvoza preprečeval ustrezna povečanja.
(83)
Zato se šteje, da povečanje stroškov surovin in energije ni prispevalo k povzročeni škodi.
6.3.6. Vpliv težav, povezanih z zmogljivostjo
(84)
Težave, povezane s presežkom zmogljivosti in majhno izkoriščenostjo zmogljivosti, so bila obravnavana v uvodni izjavi (46). Na vpliv težav, povezanih z zmogljivostjo, na dobičkonosnost je treba gledati tako z vidika strukturnih značilnosti te industrije kot tudi obstoja dampinškega uvoza. Vpliv na dobičkonosnost je posledica znatnih fiksnih stroškov, ki bi bili povrnjeni, če bi bile stopnje izkoriščenosti višje.
(85)
Težave, povezane s presežkom zmogljivosti in nizko izkoriščenostjo zmogljivosti, lahko deloma pojasnijo nekaj negativnih kazalcev škode, ki so jo utrpeli proizvajalci Unije, ne pojasnjujejo pa velikega upada potrošnje, obsega prodaje in tržnega deleža v letu 2009. Zato je jasno, da te težave ne prekinjajo vzročne zveze med velikim porastom uvoza po dampinških cenah in škodo, ki so jo utrpeli proizvajalci Unije.
6.3.7. Vpliv globalne finančne krize/splošne gospodarske krize
(86)
Nekatere zainteresirane strani so trdile, da sta k škodi prispevali globalna finančna kriza in splošna gospodarska kriza. Dejansko se je potrošnja zadevnega izdelka v letu 2008/2009, ko se je kriza pojavila, resnično zmanjšala.
(87)
Vendar pa to ne pojasnjuje, zakaj je tržni delež proizvajalcev Unije leta 2009 znatno upadel, medtem ko se je tržni delež uvoza iz Bosne povečal in nelojalno znižal cene EU za več kot 20 %. Manjša potrošnja v letu 2008/2009 bi že sama po sebi vplivala na industrijo Unije, vendar pa je imel na obseg prodaje industrije Unije in, zaradi nelojalnega nižanja, na cene veliko večji vpliv uvoz iz BiH. Zato kriza ni prekinila vzročne zveze med velikim porastom uvoza po dampinških cenah in škodo, ki so jo utrpeli proizvajalci Unije.
6.3.8. Vpliv konsolidirane uporabniške industrije
(88)
Čeprav je v OP več kot 10 družb proizvajalo zadevni izdelek, so glavno uporabniško industrijo (proizvajalci detergentov za perilo in mehčalcev za vodo) sestavljale predvsem štiri velike skupine (Reckitt Benckiser, Henkel, Proctor & Gamble in Unilever). Glavna sodelujoča uporabnika sta predstavljala skoraj 40 % nabave zadevnega izdelka v EU. S pomočjo centralizirane nabave lahko te štiri skupine dejansko ohranjajo cene zadevnega izdelka na nizki ravni.
(89)
Vendar pa ta težava ni nova, temveč obstaja že več let. Zato ne more pojasniti velikega zmanjšanja proizvodnje, obsega prodaje in tržnega deleža v letu 2009. Zato je jasno, da ne prekinja vzročne povezave med velikim porastom uvoza po dampinških cenah in škodo, ki so jo utrpeli proizvajalci Unije.
6.4. Sklep o vzročni zvezi
(90)
Na podlagi zgoraj navedenega se začasno sklene, da je znatna škoda, povzročena industriji Unije, posledica zadevnega dampinškega uvoza.
(91)
Poleg dampinškega uvoza je bilo proučenih več dejavnikov, vendar noben od teh dejavnikov ne more pojasniti velikega zmanjšanja tržnega deleža, proizvodnje in obsega prodaje v letih 2008 in 2009, ki sovpada s povečanjem obsega dampinškega uvoza.
(92)
Glede na zgornjo analizo, ki je ustrezno razlikovala in ločila vplive vseh znanih dejavnikov na stanje industrije Unije od škodljivih vplivov dampinškega uvoza, se začasno sklene, da je uvoz iz BiH povzročil znatno škodo industriji Unije v smislu člena 3(6) osnovne uredbe.
7. INTERES UNIJE
7.1. Splošne opombe
(93)
Komisija je proučila, ali kljub začasnemu sklepu o škodljivem dampingu obstajajo utemeljeni razlogi za sklep, da sprejetje ukrepov v tem posebnem primeru ni v interesu Unije. Zato in v skladu s členom 21(1) osnovne uredbe je bil na podlagi vseh predloženih dokazov obravnavan vpliv možnih ukrepov na vse strani, vključene v ta postopek, in posledice nesprejetja ukrepov.
7.2. Interes industrije Unije
(94)
Analiza škode je jasno pokazala, da je industrija Unije utrpela škodo zaradi dampinškega uvoza. Povečani dampinški uvoz v zadnjih letih je zmanjšal prodajo na trgu Unije in povzročil izgubo tržnega deleža industrije Unije. Industrija Unije tako ni mogla dosegati ravni dobičkonosnosti, podobne ravnem, doseženim pri drugih izdelkih.
(95)
Preiskava je pokazala, da gre vsako povečanje tržnega deleža dampinškega uvoza iz zadevne države neposredno na račun industrije Unije. Kljub prestrukturiranju proizvajalcev Unije (dve družbi sta prenehali s proizvodnjo) se stanje ni izboljšalo. V zvezi s tem je treba navesti, da je zeolit A v prahu pomemben izdelek za vzorčene družbe, saj pomeni do 30 % njihovega prihodka od prodaje. Brez uvedbe ukrepov bi se stanje industrije Unije le še dodatno poslabšalo. Uvedba ukrepov bo uvozno ceno dvignila na neškodljivo raven, kar bo industriji Unije omogočilo, da bo konkurirala po poštenih tržnih pogojih.
(96)
Zato se začasno sklene, da bi bila uvedba ukrepov očitno v interesu industrije Unije.
7.3. Interes uvoznikov
(97)
Verjeten vpliv ukrepov na uvoznike je bil obravnavan v skladu s členom 21(2) osnovne uredbe. V zvezi s tem je treba opomniti, da so bili nepovezani uvozniki, ki so se javili, tudi uporabniki. Zato je z njimi povezana analiza predstavljena v zadevnem razdelku o interesu uporabnikov.
7.4. Interes uporabnikov in potrošnikov
(98)
Združenja potrošnikov po objavi obvestila o začetku tega postopka niso predložila svojih stališč. Zato je bila analiza omejena na vpliv ukrepov na uporabnike.
(99)
Vprašalniki so bili poslani 8 znanim uporabnikom. Vendar pa sta le dva poslala smiselne pripombe. Zato analiza interesa Unije temelji na odgovorih dveh precej velikih uporabnikov, ki skupaj predstavljata skoraj 40 % potrošnje Unije.
(100)
Oba sodelujoča uporabnika Unije sta pomembna akterja v industriji detergentov za perilo in mehčalcev za vodo v Uniji. Oba sta ugovarjala uvedbi ukrepov.
(101)
Preiskava je pokazala, da se v zvezi s potrošnjo sodelujočih porabnikov Unije manj kot tretjina uvozi od bosanskega proizvajalca izvoznika. Preostanek se krije z nabavami od proizvajalcev Unije, ki so še vedno glavni vir dobave za sodelujoča uporabnika. Ob upoštevanju nizke stopnje izkoriščenosti zmogljivosti proizvajalcev Unije, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah (47) in (48), je jasno, da uvedba ukrepov po pričakovanjih ne bo privedla do pomanjkanja oskrbe ali posledičnega zvišanja cen.
(102)
Poleg zgoraj navedenega se zdi, da je uporabniška industrija Unije že začela raziskovati možnost uvoza iz Kitajske. Dejstvo, da takšna možnost obstaja in velja za zanesljivo, kaže na to, da uvedba ukrepov nikakor ne bo privedla do pomanjkanja zadevnega izdelka.
(103)
Preverjen je bil tudi delež v prihodkih od prodaje končnih izdelkov, ki vsebujejo zadevni izdelek. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je zadevni izdelek v obeh primerih pomenil manj kot 10 % prihodkov od prodaje.
(104)
Preverjen je bil tudi delež zadevnega izdelka, ki je sestavni del končnih izdelkov. Preiskava je pokazala, da so ti deleži na splošno zelo majhni (v povprečju manj kot 5 % celotnih stroškov), zato zadevni izdelek ne predstavlja zelo pomembnega stroškovnega elementa v končnih izdelkih.
(105)
Komisija je tudi preverila, ali bi uvedba ukrepov imela pomemben negativni finančni vpliv na položaj obeh uporabnikov. Komisija je pripravila dva scenarija, tj. scenarij za najslabši možni primer in bolj realen scenarij.
(106)
Scenarij v najslabšem možnem primeru predvideva, da se uvozne cene in cene Unije povečajo za stopnjo dajatve. To bi v povprečju zvišalo stroške uporabnikov za manj kot 2 %.
(107)
Zgornji primer je treba primerjati s stopnjami dobičkonosnosti sodelujočih uporabnikov Unije. Dobičkonosnost uporabnikov pri izdelkih, ki vsebujejo zadevni izdelek, je okoli 11 %, za vse njihove izdelke pa več kot 20 %. Ob upoštevanju takih stopenj dobičkonosnosti celo uvedba vseh ukrepov za uvozne cene in cene Unije ne bi imela nesorazmernega učinka na finančno stanje teh strani.
(108)
Dejansko je veliko bolj realen scenarij ta, da bi uvedba ukrepov privedla do stanja, ko bi se zvišale samo uvozne cene iz BiH, medtem ko bi industrija Unije imela koristi od povečane ekonomije obsega. Kot prej pojasnjeno, je oskrba z zadevnim izdelkom v EU popolnoma zadostna, saj večina proizvajalcev Unije posluje precej pod mejo polne zmogljivosti.
(109)
Treba je tudi navesti, da je preiskava pokazala, da obstajajo izdelki, ki lahko nadomestijo zadevni izdelek. Jasno je, da tako sodelujoči kot tudi nesodelujoči uporabniki detergente za perilo proizvajajo tudi brez zadevnega izdelka. V tem bolj realnem scenariju se bodo stroški sodelujočih porabnikov zvišali samo za en odstotek. Z drugimi besedami, v vidika dobičkonosnosti bo imela uvedba ukrepov za uporabnike le zanemarljive posledice.
(110)
Ob upoštevanju zgoraj navedenega je jasno, da uvedba ukrepov ne bi imela pomembnega vpliva na uporabnike, zato je zelo malo verjetno, da bi prišlo do zvišanja cen za potrošnike.
7.5. Sklep o interesu Unije
(111)
Na splošno se pričakuje, da bi industrija Unije lahko imela koristi od ukrepov. Industrija bi imela koristi predvsem od povečane ekonomije obsega zaradi boljše izkoriščenosti zmogljivosti, saj bi se proizvodnja in prodaja povečali.
(112)
Ob upoštevanju zgoraj navedenega se začasno sklene, da uvedba ukrepov za dampinški uvoz zadevnega izdelka iz Bosne in Hercegovine ne bo znatno vplivala na uporabnike Unije ter da je uvedba na splošno v interesu Unije.
8. PREDLOG ZAČASNIH PROTIDAMPINŠKIH UKREPOV
(113)
Glede na zgornje sklepe v zvezi z dampingom, posledično škodo in interesom Unije je treba uvesti začasne ukrepe za uvoz zadevnega izdelka iz Bosne in Hercegovine, da se prepreči, da bi dampinški uvoz še naprej povzročal škodo industriji Unije.
8.1. Stopnja odprave škode
(114)
Stopnja začasnih protidampinških ukrepov mora zadostovati za odpravo škode, ki jo je industriji Unije povzročil dampinški uvoz, ne da bi presegla ugotovljene stopnje dampinga.
(115)
Glede izračuna zneska dajatve, potrebne za odpravo učinkov škodljivega dampinga, je bilo sklenjeno, da bi morali ukrepi industriji Unije omogočati, da pokrije svoje stroške in ustvari dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga lahko ustvarila v okviru normalnih konkurenčnih pogojev, tj. brez dampinškega uvoza. Stopnja dobička pred odbitkom davka, ki se je uporabila za ta izračun, je bila 5,9 % prometa. To je bila stopnja dobička, ki jo je industrija Unije dosegala v OP pri vseh svojih izdelkih, vključno z zadevnim izdelkom. Ob upoštevanju, da je na dobičkonosnost za zadevni izdelek vplival dampinški uvoz, je jasno, da je ta stopnja dobička preudarna in ni pretirana. Proučeno je bilo tudi, ali naj se uporabijo stopnje dobička, ki jih je industrija Unije dosegala med letoma 2005 in 2007, vendar so bile stopnje dobička nizke v smislu dobičkonosnosti družb za podobne izdelke in niso bile upoštevane kot reprezentativne za uspešno industrijo. To je posledica tega, da je uvoz iz Bosne v teh treh letih nelojalno znižal cene industrije Unije za 10 do 20 %, takšne razlike pa bi imele pri pogajanjih za letne pogodbe pomembno vlogo. Zato teh stopenj dobička ni mogoče šteti kot reprezentativne za običajne razmere na trgu EU. Na podlagi zgoraj navedenega je bila izračunana neškodljiva cena za podobni izdelek industrije Unije. Neškodljiva cena je bila izračunana tako, da so se zgoraj navedeni stopnji prišteli stroški proizvodnje.
(116)
Potrebno povišanje cene je bilo nato določeno na podlagi primerjave med tehtano povprečno uvozno ceno, določeno pri izračunu nelojalnega nižanja cen, in povprečno neškodljivo ceno izdelkov, ki jih je industrija Unije prodajala na trgu EU. Razlika, ki izhaja iz te primerjave, je bila nato izražena kot odstotek povprečne uvozne vrednosti CIF. Tako izračunana stopnja nelojalnega nižanja ciljnih cen je bila 31,5 %.
8.2. Začasni ukrepi
(117)
Glede na že navedeno in v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe se šteje, da je treba uvesti začasne protidampinške ukrepe za uvoz s poreklom iz Bosne in Hercegovine na ravni ugotovljene stopnje dampinga.
(118)
Glede na zgoraj navedeno je stopnja začasne protidampinške dajatve za Bosno in Hercegovino 28,1 %.
9. RAZKRITJE
(119)
Zaradi dobrega upravljanja bi bilo treba opredeliti obdobje, v katerem lahko zainteresirane strani, ki so se javile v roku iz obvestila o začetku, v pisni obliki izrazijo stališča in zahtevajo zaslišanje. Povedati bi bilo treba tudi, da so ugotovitve v zvezi z uvedbo dajatev za namen te uredbe začasne in se zaradi kakršne koli dokončne dajatve spremenijo -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Uvede se začasna protidampinška dajatev za uvoz zeolita A v prahu, znanega tudi kot zeolit NaA ali zeolit 4A v prahu, trenutno uvrščenega pod oznako KN ex 2842 10 00 (oznaka TARIC 2842100030) in s poreklom iz Bosne in Hercegovine.
2. Stopnja začasne protidampinške dajatve, veljavne za neto ceno franko meja Unije, pred plačilom dajatve, za izdelek iz odstavka 1 je 28,1 %.
3. Sprostitev izdelka iz odstavka 1 v prosti promet v Uniji je pogojena z varščino, ki je enaka znesku začasne dajatve.
4. Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavne določbe o carinah.
Člen 2
1. Brez poseganja v člen 20 Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 lahko zainteresirane strani v enem mesecu od začetka veljavnosti te uredbe zahtevajo razkritje bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba, ter v pisni obliki izrazijo svoja stališča in zaprosijo za ustno zaslišanje pred Komisijo.
2. V skladu s členom 21(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 lahko zadevne strani predložijo pripombe v zvezi z uporabo te uredbe v roku enega meseca od dneva začetka njene veljavnosti.
Člen 3
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Člen 1 te uredbe se uporablja šest mesecev.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 15. novembra 2010