РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1185/2010 НА СЪВЕТА
от 13 декември 2010 година
за налагане на окончателно изравнително мито върху вноса на някои системи от графитни електроди с произход от Индия след преглед с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 18 от Регламент (ЕО) № 597/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 15, параграф 1, член 18 и член 22, параграфи 1, 2 и 3 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия („Комисията“), представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
След провеждането на разследване за субсидиране на вноса („първоначалното разследване“), с Регламент (ЕО) № 1628/2004 (2) Съветът наложи окончателно изравнително мито върху вноса на някои графитни електроди, понастоящем класирани в код по КН ex85451100, и нипели, които се използват за тези електроди, класирани в код по КН ex85459090 с произход от Индия („окончателните изравнителни мерки“). Мерките бяха под формата на адвалорно мито от 15,7 % с изключение за едно дружество, за което митническата ставка беше 7 %.
(2)
С Регламент (ЕО) № 1629/2004 (3) Съветът наложи окончателни антидъмпингови мита върху вноса на някои графитни електроди, понастоящем класирани в код по КН ex85451100, и нипели, които се използват за тези електроди, класирани в код по КН ex85459090 с произход от Индия („окончателните антидъмпингови мерки“). Мерките бяха под формата на адвалорно мито от 0 %.
(3)
След ex officio частичен междинен преглед на изравнителните мерки, с Регламент (ЕО) № 1354/2008 (4) Съветът измени Регламент (ЕО) № 1628/2004 и Регламент (ЕО) № 1629/2004. Окончателните изравнителни мита бяха променени на 6,3 % и 7,0 % за внос от поименно посочени износители с остатъчна митническа ставка от 7,2 %. Окончателните антидъмпингови мита бяха променени на 9,4 % и 0 % за внос от поименно посочени износители с остатъчна митническа ставка от 8,5 %.
2. Искане за преглед с оглед изтичане на срока на действие на мерките
(4)
След публикуване на известие за предстоящо изтичане на срока (5) на действащите окончателни изравнителни мерки, на 18 юни 2009 г. Комисията получи искане за започване на преглед с оглед изтичането на срока на посочените мерки съгласно член 18 от основния регламент. Искането беше подадено от трима производители от Съюза: Graftech International, SGL Carbon GmbH и Tokai ERFTCARBON GmbH („заявителите“), които представляват основен дял - в настоящия случай над 90 % от общото производство в Съюза на някои системи от графитни електроди.
(5)
Искането се основава на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно ще доведе до продължаване или повтаряне на субсидирането и на причинената от него вреда на индустрията на Съюза.
(6)
Преди да се започне преглед с оглед изтичането на срока на действие и в съответствие с член 22, параграф 1 и член 10, параграф 7 от основния регламент, Комисията уведоми правителството на Индия (ПИ), че е получила надлежно документирано искане за преглед и отправи покана към ПИ за консултации с цел изясняване на ситуацията по отношение на съдържанието на искането за преглед и за вземане на взаимно приемливо решение. ПИ прие поканата за консултации, които се проведоха на 16 септември 2009 г. По време на консултациите не се стигна до взаимно приемливо решение. Коментарите на органите в правителството на Индия обаче бяха надлежно отбелязани.
3. Започване на преглед с оглед изтичане на срока на действие
(7)
След като се консултира с Консултативния комитет и установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преглед с оглед изтичане на срока на действие, Комисията обяви на 17 септември 2009 г. с известие за образуване на производство, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (6), („известието за образуване на производство“) започването на преглед с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 18 от основния регламент.
4. Успоредни разследвания
(8)
С известие за започване на преразглеждане, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз на 17 септември 2009 г. (7), Комисията също така съобщи за започването на преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на окончателните антидъмпингови мерки въз основа на член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (8).
5. Разследване
5.1. Разследван период
(9)
Разследването на продължаването или повтарянето на субсидирането обхвана периода от 1 юли 2008 г. до 30 юни 2009 г. („разследван период в рамките на прегледа“ или „РПП“). Прегледът на тенденциите, които имат отношение към оценката на вероятността от продължаване или повтаряне на вредата, обхвана периода от 1 януари 2006 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането („разглежданият период“).
5.2. Страни, засегнати от разследването
(10)
Комисията уведоми официално за започването на прегледа с оглед изтичане на срока на действие заявителите, другите известни производители от Съюза, производителите износители, вносителите, ползвателите, за които се знаеше, че са засегнати и правителството на Индия. На заинтересованите страни беше предоставена възможността да изложат в писмена форма становищата си и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за започване на преразглеждане.
(11)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че има конкретни основания, поради които следва да бъдат изслушани, бе дадена такава възможност.
(12)
Предвид очевидно големия брой несвързани вносители беше счетено за целесъобразно - в съответствие с член 27 от основния регламент, да се прецени дали следва да се използва представителна извадка. За да може Комисията да реши дали е необходимо да се използва представителна извадка и ако да - да се подбере извадка, съгласно член 27 от основния регламент от горепосочените страни беше поискано да заявят своя интерес в рамките на 15 дни от започването на прегледа и да предоставят на Комисията информацията, изискана в известието за образуване на производство. Нямаше обаче несвързани вносители, които да предложат своето съдействие. Следователно изготвянето на представителна извадка не бе необходимо.
(13)
Комисията изпрати въпросници до всички страни, за които се знае, че са засегнати и които се представиха в рамките на срока, посочен в известието за образуване на производство. Бяха получени отговори от три групи от производители от Съюза (т.е. заявителите), един производител износител, 17 ползватели и правителството на Индия. Нито един от вносителите не се отзова по време на изготвянето на представителната извадка и в хода на разследването нямаше други вносители, които да представят информация на Комисията или да се представят.
(14)
Само единият от двамата известни производители износители в Индия, а именно HEG Limited („HEG“), съдейства напълно по време на прегледа, като представи отговор на въпросника. В тази връзка следва да се отбележи, че по време на първоначалното разследване пълното официално наименование на това дружество беше Hindustan Electro Graphite Limited. Впоследствие дружеството промени наименованието си на HEG Limited. Вторият производител износител, който оказваше съдействие по време на първоначалното разследване, а именно Graphite India Limited („GIL“), реши да не представя отговор на въпросника в рамките на настоящия преглед.
(15)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване или повтаряне на субсидирането и на произтичащата от него вреда, както и на интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в следните заинтересовани страни:
а)
производители от Съюза
-
SGL Carbon GmbH, Wiesbaden и Meitingen, Германия;
-
Graftech Switzerland SA, Bussigny, Швейцария;
-
Graftech Iberica S.L., Ororbia, Испания;
-
Tokai ERFTCARBON GmbH, Grevenbroich, Германия.
б)
Производител износител в Индия
-
HEG Limited, Bhopal.
в)
Правителство на Индия (ПИ).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И ПОДОБЕН ПРОДУКТ
(16)
Разглежданият при настоящия преглед продукт e същият като този от първоначалното разследване, а именно графитни електроди от вид, използван за електрически пещи, с видима плътност от 1,65 g/cm3 или по-голяма и електрическо съпротивление от 6,0 μΩ.m или по-малко, понастоящем класирани в код по КН ex85451100, и нипели, използвани за такива електроди, класирани в код по КН ex85459090, внесени заедно или поотделно, с произход от Индия („разглежданият продукт“).
(17)
Разследването потвърди, че както и при първоначалното разследване, разглежданият продукт и продуктът, произвеждан и продаван от производителя износител на вътрешния пазар на Индия, а също продуктите, произвеждани и продавани в Съюза от производителите от Съюза, имат едни и същи основни физически и технически характеристики, както и същите начини на използване и следователно се считат за подобни продукти по смисъла член 2, буква в) от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ЗА ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТАРЯНЕ НА СУБСИДИРАНЕТО
1. Въведение
(18)
Въз основа на информацията, която се съдържа в искането за преглед и отговорите на въпросника на Комисията, са разследвани следните режими, за които се предполага, че обхващат предоставянето на субсидии:
Национални режими
а)
схема за предварителни разрешителни (Advance Authorization Scheme „AAS“);
б)
схемата за кредитиране на заплащането на митнически задължения (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPBS);
в)
схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване (Export Promotion Capital Goods Scheme - „EPCGS“);
Регионален режим
г)
Схема за освобождаване от такса върху електроенергията („EDES“).
(19)
Режимите от а) до в), посочени по-горе, се базират на Закона за външната търговия (развитие и регулиране) от 1992 г. (№ 22 от 1992 г.), който влезе в сила на 7 август 1992 г. („Закон за външната търговия“). Със Закона за външната търговия ПИ има право да издава уведомления относно политиката по износ и внос. Те са обобщени в документите „Политиката за външната търговия“ (ПВТ), издавани на всеки пет години и редовно актуализирани от Министерството на търговията. Два са документите относно политиката за външната търговия, които са от значение за РПП в настоящия случай, а именно FT-policy 04-09 (ПВТ 04-09) и FT-policy 09-14 (ПВТ 09-14). Вторият влезе в сила през м. април 2009 г. Освен това правителството на Индия определя процедури, уреждащи Политиката за ВТ 04-09 и ПВТ 09-14, в „Наръчник на процедурите (НП), том I“ (съответно НП I 04-09 и НП I 09-14). Наръчникът с процедури също се актуализира редовно.
(20)
Режимът, посочен в буква г), се управлява от органите на щата Madhya Pradesh.
2. Схема за предварителни разрешителни („AAS“)
(21)
В хода на разследването бе установено, че през РПП оказалият съдействие индийски производител не се е ползвал от възможностите на режима AAS. Следователно по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не бе необходим.
3. Схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPBS)
а) Правно основание
(22)
Подробното описание на DEPBS се съдържа в параграф 4.3 от Политиката за ВТ 04-09 и Политиката за ВТ 09-14, както и в глава 4 от НП I 04-09 и НП I 09-14.
б) Условия за участие
(23)
Всеки производител износител или търговец износител има право да се ползва от тази схема.
в) Практическо осъществяване на DEPBS
(24)
Износител, който има право да се ползва от тази схема, може да подаде молба за отпускане на кредит по DEPBS, който се изчислява като процент от стойността на продуктите, изнасяни по тази схема. Размерът на кредитите по DEPBS е установен от индийските органи за повечето продукти, включително и за разглеждания продукт. Те се определят на основата на стандартната норма за вложените материали в крайния продукт, при която се отчита съдържанието на вложени материали от предполагаем внос в изнасяния продукт и обхвата на митото при такъв предполагаем внос, независимо от това дали митото е фактически платено.
(25)
За да се ползва от схемата, дружеството трябва да има износна дейност. Към момента на експортната сделка износителят трябва да подаде декларация до индийските органи, в която да посочи, че осъществява износ по DEPBS. За да бъдат изнесени стоките, в хода на процедурата по експедиране индийските митнически власти издават товарителница за износ. Документът посочва, inter alia, отпускания по DEPBS кредит за конкретната износна сделка. Към този момент износителят знае какво точно ще получи. След издаването на товарителница за износ от митническите органи ПИ няма правомощия при отпускането на кредит по DEPBS. Съответният кредит по DEPBS за изчисление на дължимото по схемата е кредитът, прилаган към момента на подаване на декларацията за износната дейност. Следователно няма възможност за изменения на размера на дължимото със задна дата.
(26)
Беше установено, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти кредитите по DEPBS могат да бъдат заведени с натрупване като приход по търговските сметки след изпълнение на задължението за износ. Тези кредити могат да бъдат използвани за плащането на митнически задължения при последващ внос на каквито и да било неограничено внасяни стоки, с изключение на средства за производство. Стоките, внасяни срещу такива кредити, могат да бъдат продавани на вътрешния пазар (като се плаща данък върху продажбата) или да бъдат използвани по друг начин. Кредитите по DEPBS са свободно прехвърляеми и са валидни в рамките на 12 месеца от датата на отпускане.
(27)
Заявки за кредити по DEPBS се попълват по електронен път и могат да обхващат неограничен брой сделки за износ. Точен краен срок за подаване на заявления за кредити по DEPBS de facto не съществува. Използваната за управление на DEPBS електронна система не изключва автоматично износни сделки след изтичане на крайния срок за подаване на заявления, посочен в глава 4.47 от НП I 04-09 и 09-14. Освен това, както ясно е предвидено в глава 9.3 от НП I 04-09 и 09-14, заявленията, получени след крайния срок за подаване на заявления, винаги могат да бъдат разгледани, като им се наложи минимална наказателна такса (напр. 10 % от отпуснатия размер).
(28)
Бе установено, че оказалият съдействие производител износител от Индия е използвал тази схема през РПП.
г) Заключения относно DEPBS
(29)
В рамките на DEPBS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Кредитът по DEPBS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като в крайна сметка кредитът ще се използва за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. Освен това с кредитите по DEPBS се облагодетелства износителят, тъй като по този начин се подобрява неговата ликвидност.
(30)
Освен това DEPBS правно зависи от осъществяването на износа и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(31)
Тази схема не може да се разглежда като допустима схема за възстановяване на мита или схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, както твърдеше оказалият съдействие производител износител от Индия. Тя не съответства на строгите правила, определени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Износителят няма задължение действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените материали. Нещо повече, не съществува система или процедура, посредством която да се провери кои материали за влагане са употребени в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е извършено свръхплащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител има право да се ползва от DEPBS независимо от това дали изобщо внася материали за влагане. За да извлече полза, износителят е достатъчно само да изнесе стоки, без да доказва внос на материали за влагане. По този начин дори износители, които си доставят материали за влагане изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като материали за влагане, имат право да се ползват от DEPBS.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(32)
Съгласно член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент размерът на субсидиите, които подлежат на изравняване, се изчислява от гледна точка на ползата за получателя, която беше установено за РПП. В това отношение беше прието, че ползата е предоставена на получателя към момента, в който се осъществява експортната сделка по схемата. В този момент ПИ се отказва от събиране на мита, което представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент.
(33)
Предвид горното се счита за целесъобразно оценката на помощта по DEPBS да се извършва чрез сумиране на кредитите от всички износни сделки по тази схема през РПП.
(34)
Оказалият съдействие индийски производител износител твърдеше, че в неговия случай кредитите, получени по DEPBS, са използвани за внос на материали, използвани единствено за производството на разглеждания продукт, макар че по принцип му е било разрешено да ги продава или използва за вноса на други материали. Дружеството твърдеше, че поради това DEPBS е обикновена система за възстановяване на мита и само прекомерното освобождаване следва да подлежи на изравнителни мерки. Това твърдение обаче трябва да бъде отхвърлено, тъй като, както е изложено в съображение 31, DEPBS не се счита за допустима система за възстановяване на мита или схеми за възстановяване за заместители, което беше признато и от ПИ. Следователно не е от значение какво всъщност прави износителят с разрешителните, получени по тази схема. На даден износител се предоставя безвъзвратно правото да се ползва от схемата към момента на износната сделка по тази схема, а не към момента на последващото използване на разрешителното.
(35)
При отправени основателни искания таксите, задължително плащани за получаването на субсидията, бяха приспаднати от кредитите, така че да се получи размерът на субсидията като числител, в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент.
(36)
В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на тези субсидии беше разпределен върху общия експортен оборот през разследвания период по прегледа като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износа и не се предоставя във връзка с създадени, произведени, изнесени или транспортирани количества.
(37)
Въз основа на гореописаното ставката за субсидията, установена по отношение на тази схема за оказалия съдействие производител износител през РПП възлиза на 5,7 %.
4. Схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване („EPCGS“)
а) Правно основание
(38)
Подробното описание на EPCGS се съдържа в глава 5 от Политиката за ВТ 04-09 и Политиката за ВТ 09-14, както и в глава 5 от НП I 04-09 и НП I 09-14.
б) Условия за участие
(39)
В схемата могат да участват производителите износители, търговците износители, „обвързани“ с поддържащи производители, и доставчиците на услуги.
в) Практическо изпълнение
(40)
При условие че поеме задължение да осъществява износ, на дружеството се разрешава да внася средства за производство (ново оборудване, а от април 2003 г. - и употребявано оборудване на възраст до 10 години) при намалено мито. За тази цел след подаване на заявление и заплащане на такса ПИ издава разрешително EPCGS. От април 2000 г. схемата предвижда намалена митническа ставка при внос в размер на 5 %, приложима за всякакви средства за производство, внесени по тази схема. До 31 март 2000 г. се е прилагала ефективна митническа ставка от 11 % (включително допълнителна такса от 10 %), а в случаите на внос с висока стойност приложимата митническа ставка е нула. За да бъдат изпълнени задълженията за износ, внесените средства за производство трябва да се използват за производство на определено количество стоки за износ в течение на известен период от време. Съгласно новия документ Политиката за ВТ 09-14 производственото оборудване може да бъде внесено с митническа ставка от 0 % по схемата EPCGS, но в този случай срокът за изпълнението на експортното задължение е по-кратък.
(41)
Притежателят на разрешително по EPCGS може да закупи средства за производство от местни източници. В такъв случай местният производител на средствата за производство може да се ползва от безмитен внос за компонентите, необходими за изработването на подобни средства за производство. От друга страна, местният производител може да поиска ползването на планиран износ по отношение на доставката на средства за производство на притежателя на разрешителното по EPCGS.
(42)
Бе установено, че оказалият съдействие производител износител е използвал тази схема през РПП.
г) Извод по отношение на схемата EPCGS
(43)
В рамките на EPCGS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Намаляването на митото представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като тези отстъпки намаляват постъпленията от мита, които иначе са дължими. В допълнение на това намаляването на митата предоставя полза за износителите, тъй като спестените при вноса мита подобряват ликвидността на компаниите.
(44)
Освен това схемата EPCGS зависи по закон от извършването на износ, тъй като такива разрешителни са свързани със задължение за осъществяване на износ. Следователно схемата се разглежда като специфична и подлежаща на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент. Оказалият съдействие производител износител изказа твърдението, че субсидиите по EPCGS по отношение на закупуването на средства за производство, когато задължението за износ е било изпълнено преди РПП, не следва вече да се разглеждат като зависещи от извършването на износ. Следователно те не следва да се разглеждат като специфични субсидии и не следва да подлежат на изравняване. Твърдението обаче трябва да бъде отхвърлено. Трябва да се подчертае, че самата субсидия зависеше от извършването на износ, т.е. тя нямаше да е предоставена, ако дружеството не беше поело дадено задължение за износ.
(45)
EPCGS не може да се смята за допустима система за възстановяване на мита или допустима схеми за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Средствата за производство не попадат в обхвата на подобни допустими системи, както е посочено в приложение I, буква и) към основния регламент, защото не се влага в производството на изнасяните продукти.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(46)
Размерът на субсидията беше изчислен в съответствие с член 7, параграф 3 от основния регламент въз основа на неплатените мита върху внесените средства за производство, разпределени в рамките на период, който отразява обичайния срок на амортизация на такива средства за производство в съответната промишленост. Към така изчисления размер бяха добавени лихви, за да се отрази в общата стойност на ползите през това време. За тази цел беше счетен за подходящ търговският лихвен процент, приложим в Индия през РПП.
(47)
В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент размерът на тези субсидии беше разпределен върху общия експортен оборот през РПП, като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износа.
(48)
Ставката за субсидията, установена по отношение на тази схема по време на РПП за оказалия съдействие производител износител, възлиза на 0,9 %.
5. Схема за освобождаване от такса върху електроенергията (EDES) - регионална схема в щат Madhya Pradesh
(49)
Съгласно политиката за насърчаване на промишлеността от 2004 г. щат Madhya Pradesh („MP“) предоставя възможност за освобождаване от такса върху електроенергията за промишлени предприятия, които инвестират в производството на електроенергия за собствено потребление.
а) Правно основание
(50)
Подробно описание на схемата EDES се съдържа в Уведомление на органите на местната власт на Madhya Pradesh № 29 от 21 юли 2006 г. и заповед № 4238-XIII-2006, приложение C от 12 юли 2006 г.
б) Условия за участие
(51)
Всеки производител, който инвестира определен капитал в създаването на електроцентрала в щат Madhya Pradesh, може да участва в схемата.
в) Практическо изпълнение
(52)
EDES предоставя възможност за освобождаването от плащане на такса върху електроенергията - местен данък върху продажбите, обикновено дължим в Madhya Pradesh - за дружествата, които са инвестирали определен капитал в изграждането на електроцентрала. Тази възможност за освобождаване се предоставя за определен период в зависимост от стойността на инвестицията. Целта на схемата е развитието на инфраструктурата, тъй като държавните електроцентрали не могат да доставят на дружествата в областта достатъчно електроенергия. Освобождаването от таксата се предоставя само за електроенергия за собствено потребление.
(53)
Бе установено, че оказалият съдействие производител износител е използвал тази схема през РПП.
г) Извод по отношение на схемата EDES
(54)
В рамките на EDES се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Освобождаването от таксата представлява финансово участие от страна на органите на местната власт на Madhya Pradesh, тъй като концесията намалява техните приходи от мита, които иначе са дължими. Освен това намалението на данъка предоставя полза за износителя, тъй като спестената такса при купуване на електроенергия подобрява неговата ликвидност.
(55)
По закон EDES не зависи от извършването на износ. Освен това по закон тя не е ограничена до определени географски области в рамките на щата Madhya Pradesh или само до някои дружества или клонове на индустрията. Поради това от оказалия съдействие производител износител бе изказано твърдението, че тази схема не следва да се разглежда като специфична и следователно не подлежи на изравнителни мерки, тъй като правото за участие в нея се основава на обективни и неутрални икономически критерии.
(56)
Поради липсата на съдействие от страна на местната власт в Madhya Pradesh обаче Комисията не бе в състояние да направи конкретен извод за тази схема по отношение на специфичността и практическото приложение на този закон и степента, до която органът, който предоставя възможността за ползването от нея, има свобода на действие при вземането на решения по заявленията на кандидатите за схемата. Не може да се определи със сигурност дали са изпълнени разпоредбите на член 4, параграф 2, първа алинея, точка б), предвид факта, че не може да се установи, че местните органи на Madhya Pradesh са спазвали обективни критерии или условия за предоставянето на субсидията. Следователно, макар да бе показано, че схемата не е специфична по закон, все пак не е ясно, че не е специфична de facto. В резултат от това схемата се разглежда като специфична и подлежаща на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 2, първа алинея, буква в) и член 4, параграф 2, четвърта алинея от основния регламент.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(57)
Размерът на субсидията бе изчислен в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент въз основата на неплатената такса за продажбата на електроенергия, закупена през РПП (числител), и общия оборот на продажбите на дружеството (знаменател), тъй като EDES не е зависима от извършването на износ, нито използването на електроенергията е ограничено до производството на разглеждания продукт.
(58)
Ставката за субсидията, установена по отношение на тази схема по време на РПП за оказалия съдействие производител износител, възлиза на 0,5 %.
6. Размер на подлежащите на изравняване субсидии
(59)
Размерът на подлежащите на изравняване субсидии, определен в съответствие с разпоредбите на основния регламент, изразен адвалорно, за разследваните производители износители възлиза на 7,1 %. Този размер на субсидиране надхвърля прага de minimis, посочен в член 14, параграф 5 от основния регламент.
(60)
Степента на субсидиране, установена в настоящата процедура, съответства на степента на субсидиране от 7,2 %, установена за същия производител износител по време на най-скорошния междинен преглед.
(61)
Следователно в съответствие с член 18 от основния регламент се приема, че субсидирането продължава през РПП.
РЕЖИМИ
AAS
DEPBS
EPCGS
EDES
Общо
HEG Ltd.
нула
5,7 %
0,9 %
0,5 %
7,1 %
7. Заключение за вероятността от продължаване или повтаряне на субсидирането
(62)
В съответствие с член 18, параграф 2 от основния регламент бе проучено дали има вероятност изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повтаряне на субсидирането.
(63)
В този контекст се припомня, че само един от известните производители износители на разглеждания продукт оказа съдействие. Беше установено, че през РПП оказалият съдействие производител износител e продължил да се ползва от подлежащото на изравнителни мерки субсидиране от страна на индийските власти. Режимите за субсидиране, анализирани по-горе, предоставят нееднократни ползи и няма признаци, че тези програми ще приключат или ще бъдат изменени в близко бъдеще, или че оказалият съдействие производител износител ще спре да получава ползи по тези режими. Въпросните режими все още са в сила според документа Политика за ВТ 09-14.
(64)
Що се отнася до единствения известен производител износител в Индия според искането за преглед той е продължил да се ползва от привилегиите по режимите за субсидиране, анализирани по-горе. Няма налична информация, която да показва, че това не е било така. Следователно се прави заключението, че субсидирането е продължило в национален мащаб.
(65)
Предвид констатациите, изброени по-горе, се прави заключението, че субсидирането е продължило през РПП и най-вероятно ще продължи и за в бъдеще.
(66)
След като бе доказано, че субсидирането е продължило през РПП и че е вероятно да продължи и за в бъдеще, въпросът за възможното повтаряне на субсидирането вече не е на дневен ред.
Г. ОПРЕДЕЛЕНИЕ ЗА ИНДУСТРИЯ НА СЪЮЗА
1. Производство на Съюза
(67)
В Съюза подобният продукт се произвежда от пет дружества или групи дружества, чието производството съставлява общото производство на Съюза на подобния продукт по смисъла на член 9, параграф 1 от основния регламент.
2. Индустрия на Съюза
(68)
Две от петте групи дружества не изказаха подкрепата си за искането и не оказаха съдействие по време на разследването чрез представяне на отговори на въпросника. Следните три групи производители подадоха искането и се съгласиха да окажат съдействие: Graftech International, SGL Carbon GmbH и Tokai ERFTCARBON GmbH.
(69)
Тези три групи дружества на производители представляват основна част от цялостното производство на Съюза на подобния продукт, тъй като делът им е 90 % от общото производство на Съюза на някои системи от графитни електроди, както показано в съображение 4 по-горе. Следователно се счита, че те съставляват индустрията на Съюза по смисъла на член 9, параграф 1 и член 10, параграф 8 от основния регламент и оттук нататък ще бъдат наричани „индустрията на Съюза“.
Д. СИТУАЦИЯ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Предварителни бележки
(70)
Предвид това, че само един производител износител от Индия на разглеждания продукт оказа съдействие в настоящото разследване, данните, свързани с вноса в Съюза на разглеждания продукт с произход от Индия, не са представени в точни стойности, за да се запази поверителността в съответствие с член 29 от основния регламент.
(71)
Състоянието на промишлеността на системите от графитни електроди е тясно свързано с това на стоманодобивния сектор, тъй като графитните електроди се използват в промишлеността за производство на електротехническа (магнитна) стомана. В този смисъл следва да се отбележи, че през 2007 г. до първите три тримесечия на 2008 г. се наблюдаваха много положителни пазарни условия в рамките на стоманодобивната промишленост и като следствие от това - и за промишлеността на графитните електроди.
(72)
Следва да се отбележи, че обемът на продажбите на графитните електроди се движеше повече или по-малко в съответствие с обема на стоманодобива. Договорите за доставка на графитни електроди обаче, в чиито обхват попадат цените и количествата, обикновено се договарят за периоди от 6-12 месеца. Следователно обикновено се наблюдава забавяне във времето между развитието на обемите продажби, причинени от промени в търсенето, и евентуално последващо въздействие върху цените.
2. Потребление на пазара на Съюза
(73)
Потреблението на Съюза беше определено въз основа на обема на продажбите на индустрията на Съюза на пазара на Съюза, оценка на обема на продажбите на другите производители в Съюза на пазара на Съюза, данни на Евростат за вноса и данните, събирани в съответствие с член 24, параграф 6 от основния регламент. Както беше направено по време на първоначалното разследване (9), част от вноса не беше взета предвид, тъй като въз основа на наличната информация този внос не беше на продукта, предмет на разследването.
(74)
Между 2006 г. и РПП потреблението в Съюза е спаднало с почти 25 %, като основният спад е бил в периода между 2008 г. и РПП. Следва да се отбележи, че поради много положителните пазарни условия в началото на разглеждания период потреблението на Съюза е било на много високи нива и е нараснало с 30 % между разследвания период в рамките на първоначалното разследване и 2006 г.
Таблица 1
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Общо потребление на Съюза (в тонове)
170 035
171 371
169 744
128 437
Индекс (2006 г.=100)
100
101
100
76
3. Обем, пазарен дял и цени на вноса от Индия
(75)
Обемът на вноса с произход от Индия („засегнатата държава“) е нараснал със 143 % процентни точки през разглеждания период и е достигнал ниво от 5 000 до 7 000 тона през РПП. Пазарният дял на вноса от засегнатата държава е нараснал с повече от три пъти между 2006 г. и РПП, когато е достигнал до ниво от около 5 %. През РПП пазарният дял е продължил да расте въпреки значителния спад в търсенето. Цените на вноса от въпросната страна са нараснали с 52 % през разглеждания период, като са следвали тенденция, подобна на наблюдаваната при цените на индустрията на Съюза, но са останали значително по-ниски от цените на индустрията на Съюза. Данните в таблица 2 не са представени с точните стойности от съображения за поверителност, тъй като в Индия има само двама известни производители износители.
Таблица 2
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на вноса от въпросната трета държава (в тонове)
2 000 до
3 000
3 000 до
4 000
7 000 до
9 000
5 000 до
7 000
Индекс (2006 г.=100)
100
123
318
243
Пазарен дял на вноса от въпросната страна
Около
1,5 %
Около
2 %
Около
5 %
Около
5 %
Цени на вноса от засегнатата държава (евро/тон)
Около
2 000
Около
2 600
Около
3 000
Около
3 200
Индекс (2006 г.=100)
100
133
145
152
4. Икономическо състояние на индустрията на Съюза
(76)
Съгласно член 8, параграф 5 от основния регламент Комисията изследва всички съответни икономически фактори и показатели, имащи отражение върху състоянието на индустрията на Съюза.
4.1. Производство
(77)
Пред РПП производството е намаляло с 29 % в сравнение с 2006 г. Производството на индустрията на Съюза първоначално е нараснало с 2 % през 2007 г. в сравнение с 2006 г., след което е спаднало рязко, най-вече през РПП.
Таблица 3
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Производство (в тонове)
272 468
278 701
261 690
192 714
Индекс (2006 г.=100)
100
102
96
71
4.2. Капацитет и равнище на използване на капацитета
(78)
Производственият капацитет е намалял незначително (като цяло с 2 %) между 2006 г. и РПП. Тъй като производството също е намаляло през 2008 г., най-вече през РПП, полученото равнище на използване на капацитета след това като цяло е показало намаление с 25 процентни пункта между 2006 г. и РПП.
Таблица 4
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Производствен капацитет (в тонове)
298 500
292 250
291 500
293 500
Индекс (2006 г.=100)
100
98
98
98
Използване на капацитета
91 %
95 %
90 %
66 %
Индекс (2006 г.=100)
100
104
98
72
4.3. Складови наличности
(79)
Равнището на крайните складови наличности на индустрията на Съюза е останало непроменено през 2007 г. в сравнение с 2006 г., а след това е намаляло с 10 % през 2008 г. През РПП нивото на складовите наличности е нараснало незначително, но е било 5 % по-ниско, отколкото през 2006 г.
Таблица 5
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Стокови наличности в края на периода(в тонове)
21 407
21 436
19 236
20 328
Индекс (2006 г.=100)
100
100
90
95
4.4. Обем на продажбите
(80)
Продажбите от индустрията на Съюза на пазара на Съюза на несвързани клиенти е нараснал с 39 % през разглеждания период. Те са били много високи в началото на разглеждания период, като са нараснали с приблизително 70 % в сравнение с разследвания период в рамките на първоначалното разследване. Обемът на продажбите е намалял слабо през 2007 г. и 2008 г., но е останал на сравнително високо равнище (през 2008 г. те все още са били 47 % над нивото на разследвания период в рамките на първоначалното разследване). Обемът на продажбите обаче е спаднал значително между 2008 г. и РПП (с почти една трета).
Таблица 6
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на продажбите на Съюза към несвързани клиенти (в тонове)
143 832
139 491
124 463
88 224
Индекс (2006 г.=100)
100
97
87
61
4.5. Пазарен дял
(81)
Пазарният дял на индустрията на Съюза е спадал стремглаво с почти 16 процентни пункта между 2006 и РПП (от 84,6 % до 68,7 %).
Таблица 7
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Пазарен дял на производството на Съюза
84,6 %
81,4 %
73,3 %
68,7 %
Индекс (2006 г.=100)
100
96
87
81
4.6. Растеж
(82)
Между 2006 г. и РПП потреблението в Съюза е спаднало с почти 25 %. Индустрията на Съюза е загубила почти 16 процентни пункта пазарен дял, докато разглежданият внос е спечелил 3,4 процентни пункта пазарен дял.
4.7. Заетост
(83)
Равнището на заетостта в индустрията на Съюза е спаднало с 7 % между 2006 г. и РПП.
Таблица 8
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Заетост за разглеждания продукт (в хора)
1 942
1 848
1 799
1 804
Индекс (2006 г.=100)
100
95
93
93
4.8. Производителност
(84)
Производителността на работната сила на индустрията на Съюза, разглеждана като продукция на заето лице за една година, е нараснала с 24 % между 2006 г. и РПП. Тя е нараснала слабо през 2007 г. и 2008 г., след което е намаляла с почти 25 % през РПП.
Таблица 9
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Производителност (в тонове на работник)
140
151
146
107
Индекс (2006 г.=100)
100
107
104
76
4.9. Продажни цени и фактори, които засягат цените на вътрешния пазар
(85)
Единичните продажни цени на индустрията на Съюза са отбелязали положителна тенденция, като са нараснали с 40 % през разглеждания период. Това се дължи на следното: i) общото ниво на цените на пазара, ii) необходимостта от възстановяване на компенсиране в производствените разходи и iii) начина, по който се определят цените по договорите за доставка.
(86)
През 2007 г. и 2008 г. индустрията на Съюза е успяла да повиши цените в контекста на цялостното повишаване на цените на пазара, което се е дължало на запазилото се голямо търсене на графитни електроди. Това търсене е било в резултат от много положителните пазарни условия, наблюдавани в стоманодобивния сектор до първите три тримесечия на 2008 г., както е изложено в съображение 71.
(87)
Цените също така са се повишили през 2007 г. и 2008 г. отчасти, за да компенсират нарастващите производствени разходи и по-специално цената на суровините. За периода 2006-2008 г. разходите са се увеличили с 23 %. Индустрията на Съюза обаче е успяла да компенсира това посредством значителното увеличаване на цените (+ 33 %).
(88)
Цените са продължили да растат през РПП, макар вече в по-малка степен (+ 5 %). Фактът, че цените не са намалели по време на период, когато търсенето е спаднало, се обяснява с начина, по който на пазара се установяват договорите за доставка, и с факта, че повечето договори за доставка за 2009 г. са били сключени през 2008 г. Както е изложено в съображение 72, обемът на продажбите на графитни електроди се е движел повече или по-малко в съответствие с продукцията при стоманодобива. Договарянето на договорните условия за доставка на графитни електроди обаче за периоди от 6 до 12 месеца могат да доведат до забавяне на въздействието на каквато и да било промяна (повишение или намаление) на търсенето върху цените. Договорите се договарят въз основата на прогнозни данни за обемите продажби, които може да са различни от действително достигнатите нива на продажбите, като резултатът е, че тенденцията при движението на цената през даден период не е задължително да следва тенденцията в обемите на продажбите за същия период. Такъв е случаят през РПП, когато обемите на продажбите са намалели, но цените са останали високи, тъй като повечето договори за доставка за 2009 г. са били сключени през 2008 г., а някои от доставките, предвидени за 2008 г., са били отложени за 2009 г. Увеличението в цените от 5 % по време на РПП все пак не е било достатъчно, за да компенсира увеличението на разходите (+ 13 %), както е било възможно през предходните периоди. Цените са били предоговорени на по-ниски нива след РПП.
(89)
Както е изложено в съображение 75, цените на вноса от засегнатата държава са следвали тенденция, подобна на наблюдаваната при индустрията на Съюза, но са били значително по-ниски от цените на индустрията на Съюза.
Таблица 10
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Единична цена на пазара на Съюза (евро/тон)
2 569
3 103
3 428
3 585
Индекс (2006 г.=100)
100
121
133
140
4.10. Заплати
(90)
Между 2006 г. и РПП средната заплата на служител се е увеличила с 15 %.
Таблица 11
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Годишни разходи за труд на работник (000 EUR)
52
56
61
60
Индекс (2006 г.=100)
100
108
118
115
4.11. Инвестиции
(91)
Между 2006 г. и РПП годишният поток от инвестиции в разглеждания продукт, вложени от индустрията на Съюза, са се увеличили с 37 %. През РПП обаче инвестициите са намалели с 14 % в сравнение с 2008 г.
Таблица 12
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Нетни инвестиции (EUR)
30 111 801
45 383 433
47 980 973
41 152 458
Индекс (2006 г.=100)
100
151
159
137
4.12. Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
(92)
С нарастване на разходите от 40 %, настъпило през разглеждания период, индустрията на Съюза все пак е успяла в периода между 2006 г. и 2007 г. да увеличи цените си повече, отколкото е увеличила разходите си. Това доведе до повишаване на печалбата от 19 % през 2006 г. до 26 % - през 2007 г. От 2007 до 2008 г. цените и разходите са нараснали правопропорционално, като така маржът на индустрията на Съюза е останал непроменен на нивото от 2007 г. След това печалбите отново са намалели до 19 % през РПП поради въздействието върху разходите на ниското използване на производствения капацитет и високи цени на суровините. Печалбата е продължила да намалява през 2009 г., тъй като индустрията на Съюза е трябвало да намали цените си, за да отрази общия спад на продажните цени на пазара на графитни електроди поради намаляващо търсене в сектора на стоманодобива.
(93)
Възвръщаемостта на инвестициите („ВИ“) е нараснала от 71 % през 2006 г. до 103 % през 2007 г. През 2008 г. тя е нараснала до 119 %, след което е намаляла до 77 % през РПП. Като цяло възвращаемостта на инвестициите се е увеличила с 6 процентни пункта между 2006 г. и РПП.
Таблица 13
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Нетна печалба от продажбите в Съюза за несвързани клиенти (% от нетните продажби)
19 %
26 %
25 %
19 %
ВНИ (нетна печалба в % от нетната счетоводна стойност на инвестициите)
71 %
103 %
119 %
77 %
4.13. Паричен поток и способност за привличане на капитал
(94)
Нетния паричен поток от оперативните дейности е нараснал между 2006 г. и 2007 г. Това увеличение е продължило през 2008 г., след което се е наблюдавало намаление през РПП. Като цяло паричният поток е бил с 28 % по-висок през РПП, отколкото в началото на разглеждания период.
(95)
Липсват признаци, че индустрията на Съюза е изпитвала затруднение при привличането на капитал, което предимно се дължи на факта, че някои от производителите са част от по-големи групи.
Таблица 14
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Паричен поток (EUR)
109 819 535
159 244 026
196 792 707
140 840 498
Индекс (2006 г.=100)
100
145
179
128
4.14. Размер на субсидирането
(96)
Като се имат предвид обемът, пазарният дял и цените на вноса от Индия, влиянието на действителните маржове на субсидиите върху индустрията на Съюза не може да се смята за несъществено.
4.15. Възстановяване от въздействието на предишно субсидиране и предишен дъмпинг
(97)
Показателите, прегледани по-горе, показват, че е налице известно подобрение в икономическото и финансовото положение на индустрията на Съюза след налагането през 2004 г. на окончателни изравнителни и антидъмпингови мерки. По-конкретно между 2006 и 2008 г. индустрията на Съюза се е възползвала от повишените цени и печалби. Това се е дължало на много положителните условия на пазара, които са позволили да се запазят по-високите ценови нива и рентабилност, въпреки че, както е изложено в съображение 81, пазарният дял на индустрията на Съюза е намалял. През същия период обаче и въпреки мерките пазарният дял на вноса от Индия се е увеличил, а продуктите от Индия са били внасяни на цени, по-ниски от тези на индустрията на Съюза. През РПП печалбата на индустрията на Съюза вече е започнала да намалява и през 2009 г. е намаляла още повече поради повишилите се разходи и ограничения ръст на цените.
5. Въздействие на субсидирания внос и други фактори
5.1. Въздействие на субсидирания внос
(98)
Въпреки намаляването на потреблението в Съюза през разглеждания период, обемът на вноса от засегнатата държава се е увеличил повече от два пъти, а пазарният дял на вноса се е увеличил повече от три пъти (вж. съображение 75). Ако не се отчитат предвид антидъмпинговите и изравнителните мита, през РПП вносът от засегнатата държава е подбивал цените на индустрията на Съюза, макар и с по-малко от 2 %.
5.2. Въздействие на икономическата криза
(99)
Поради много положителните икономически условия, наблюдавани в сектора на стоманодобива и на свързаните промишлени сектори, включително и при графитните електроди, през 2007 г. и през първите три тримесечия на 2008 г. индустрията на Съюза е в сравнително добро икономическо състояние, когато в началото на 2008 г. започна икономическата криза. Фактът, че преговорите по договорите за доставка на графитни електроди обикновено се договарят за период от 6 до 12 месеца, означава, че се наблюдава забавяне при въздействието на каквато и да било промяна (повишение или намаление) на търсенето върху цените. Тъй като договорите за РПП са били договорени в етап, когато въздействието на икономическата криза не е могло да бъде предвидено, въздействието на икономическата криза през РПП е било основно по отношение на обема, тъй като по отношение на цените каквото и да било въздействие щеше да се усети от индустрията на Съюза със закъснение. В този смисъл следва да се отбележи, че състоянието на индустрията на Съюза в някаква степен се е влошило дори в периода на благоприятните икономически условия, като се е наблюдавала известна загуба на пазарния дял спрямо вноса от засегнатата държава. Фактът, че това влошаване не е довело до по-значително неблагоприятно въздействие отчасти се е дължал на голямото търсене през 2007-2008 г., което е позволило на индустрията на Съюза да запази големия обем производство и продажби и отчасти се е дължал на това, че когато тези обеми са намалели през РПП, все пак е било възможно цените да се запазят поради забавянето във времето, споменато по-горе.
5.3. Внос от други държави
(100)
Поради включването на продукти, различни от продукта, предмет на разследването, в данните за вноса, предоставени от Евростат по код по КН, бе извършен следният анализ въз основа на данните за вноса на ниво код по Тарик, допълнени от информацията от събраните в съответствие с член 24, параграф 6 от основния регламент данни. Част от вноса не беше взета предвид, тъй като въз основа на наличната информация този внос не беше на продукта, предмет на разследването.
(101)
Според направените оценки обемът на вноса от други трети държави се е увеличил с 63 % от около 11 000 тона през 2006 г. до около 18 500 тона през РПП. Пазарният дял на вноса от други държави се е увеличил от 6,6 % през 2006 г. на 14,4 % през РПП. Средната цена на вноса от други трети държави се е увеличил с 42 % между 2006 г. и РПП. Основният внос изглежда е от Китайската народна република (КНР), Русия, Япония и Мексико, които са единствените държави с индивидуален пазарен дял, по-висок от 1 % през РПП. Вносът от тези държави се разглежда по-подробно в съображенията по-долу. Вносът от девет други държави има общ пазарен дял само от около 2 % и не се разглежда по-натам.
(102)
Пазарният дял на вноса от Китай се е увеличил с 2,4 процентни пункта през разглеждания период (от 0,2 % до 2,6 %). Наличната информация показва, че този внос е извършен на цени, по-ниски от цените на индустрията на Съюза и също така по-ниски от цените на вноса с произход от Индия.
(103)
Пазарният дял на вноса от Русия се е увеличил с 4,2 процентни пункта през разглеждания период (от 1,9 % до 6,1 %). Наличната информация показва, че този внос е извършен на цени, малко по-ниски от цените на индустрията на Съюза, но по-високи от цените на вноса с произход от Индия.
(104)
Пазарният дял на вноса от Япония е намалял с 0,4 процентни пункта през разглеждания период (от 2,0 % до 1,6 %). Наличната информация показва, че този внос е извършен на цени, които са били сходни или по-високи от цените на индустрията на Съюза и също така по-високи от цените на вноса с произход от Индия.
(105)
Пазарният дял на вноса от Мексико се е увеличил с 1,0 процентен пункт през разглеждания период (от 0,9 % до 1,9 %). Наличната информация показва, че този внос е извършен на цени, по-високи от цените на индустрията на Съюза и също така по-високи от цените на вноса с произход от Индия.
(106)
В заключение може да се каже, че не може да се изключи възможността развитието на вноса от КНР и от Русия да е повлияло донякъде върху загубата на пазарен дял от индустрията на Съюза. Предвид общия характер на наличните статистически данни за вноса обаче, които не позволяват сравнение на цените по вид на продукта, както бе възможно за Индия въз основа на подробната информация, предоставена от производителя износител, въздействието на вноса от КНР и Русия не може да се установи със сигурност.
Таблица 15
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на вноса от други държави (в тонове)
11 289
11 243
19 158
18 443
Индекс (2006 г.=100)
100
100
170
163
Пазарен дял на вноса от други държави
6,6 %
6,6 %
11,3 %
14,4 %
Цени на вноса от други държави (евро/тон)
2 467
3 020
3 403
3 508
Индекс (2006 г.=100)
100
122
138
142
2006
2007
2008
РПП
Обем на вноса от КНР (в тонове)
421
659
2 828
3 380
Индекс (2006 г.=100)
100
157
672
804
Пазарен дял на вноса от КНР
0,2 %
0,4 %
1,7 %
2,6 %
Цена на вноса от КНР (евро/тон)
1 983
2 272
2 818
2 969
Индекс (2006 г.=100)
100
115
142
150
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на вноса от Русия (тонове)
3 196
2 887
8 441
7 821
Индекс (2006 г.=100)
100
90
264
245
Пазарен дял на вноса от Русия
1,9 %
1,7 %
5,0 %
6,1 %
Цени на вноса от Русия (евро/тон)
2 379
2 969
3 323
3 447
Индекс (2006 г.=100)
100
125
140
145
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на вноса от Япония (в тонове)
3 391
2 223
3 731
2 090
Индекс (2006 г.=100)
100
66
110
62
Пазарен дял на вноса от Япония
2,0 %
1,3 %
2,2 %
1,6 %
Цени на вноса от Япония (евро/тон)
2 566
3 131
3 474
3 590
Индекс (2006 г.=100)
100
122
135
140
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на вноса от Мексико (в тонове)
1 478
2 187
2 115
2 465
Индекс (2006 г.=100)
100
148
143
167
Пазарен дял на вноса от Мексико
0,9 %
1,3 %
1,2 %
1,9 %
Цени на вноса от Мексико (евро/тон)
2 634
3 629
4 510
4 554
Индекс (2006 г.=100)
100
138
171
173
6. Заключение
(107)
Както е изложено в съображение 75 обемът на вноса от засегнатата държава се е увеличил повече от два пъти между 2006 г. и РПП. Като се има предвид, че потреблението е спаднало с 25 % за същия период, това е довело до рязко покачване на пазарния дял на индийските износители от 1,5 % през 2006 г. до около 5 % през РПП. Макар цените на индийските износители за Съюза да са нараснали значително през разглеждания период като резултат от като цяло високите пазарни цени, те все още са подбивали цените на индустрията на Съюза.
(108)
Между 2006 г. и РПП, въпреки съществуването на антидъмпинговите и изравнителните мерки, няколко важни показателя са се развили неблагоприятно: обемът на продукцията и на продажбите е намалял със съответно 29 % и 39 %, използването на капацитета е намаляло с 28 % и е било последвано от намаление в нивата на заетост и на производителност. Макар част от тези неблагоприятни тенденции да могат да се обяснят с отчетливото намаление на потреблението, което е отбелязало спад с почти 25 % през разглеждания период, значителното намаление на пазарния дял на индустрията на Съюза (спад от 15,9 процентни пункта между 2006 г. и РПП) също трябва да се разглежда с оглед на непрекъснатото увеличение на пазарния дял на вноса от Индия.
(109)
Що се отнася до относително високите стойности на печалбата през РПП, то това се е дължало предимно на запазилото се високо ниво на цените поради причините, изложени в съображение 88. Прави се заключението, че през разглеждания период състоянието на индустрията на Съюза се е влошило като цяло и че състоянието на индустрията на Съюза е било неустойчиво към края на РПП, въпреки сравнително високите нива на печалбата в този момент, когато усилията му за поддържане на обема на продажбите и на достатъчно ценово равнище в обстановка на намалено търсене са били възпрепятствани от увеличаващото се присъствие на субсидирания внос от Индия.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ И ПОВТАРЯНЕ НА ВРЕДА
1. Предварителни бележки
(110)
Както беше показано, въвеждането на изравнителни мерки е позволило на индустрията на Съюза да се възстанови само в известна степен от претърпените вреди. Когато високите нива на потребление в Съюза обаче, усетено през по-голямата част на разглеждания период, е изчезнало по време на РПП, индустрията на Съюза бе поставена в несигурна и уязвима ситуация и бе изложена на вредоносния ефект от субсидирания внос от Индия. По-конкретно способността на индустрията на Съюза да компенсира повишените разходи е била слаба към края на РПП.
2. Връзка между експортния обем и цени за трети държави и експортния обем и цени за Съюза
(111)
Беше установено, че средната експортна цена на индийските продажби за държави, които не са членки на ЕС, е по-ниска от средната експортна цена за Съюза, а също и по-ниска от тази на вътрешния пазар. Продажбите на индийските износители в държави, които не са членки на ЕС, се осъществяват в значителни количества, формиращи по-голямата част от общите експортни продажби. По тази причина бе отчетено, че ако мерките се оставят за загубят сила, индийските износители ще имат стимул да пренасочат значително количество от своя износ от други трети държави към по-привлекателния пазар на Съюза на ценови нива, които дори да са по-високи от тези в третите държави, вероятно ще останат под текущите нива на експортните цени към Съюза.
3. Неизползван капацитет и стокови запаси на индийския пазар
(112)
Оказалият съдействие индийски производител е разполагал със значителен свободен капацитет и е планирал да повиши капацитета си през 2010/2011 г. Следователно съществува капацитет за значително увеличаване на износа към ЕССъюза по-специално поради това, че липсват всякакви признаци пазарите на трети държави или вътрешният пазар да са способни да поемат каквато и да било допълнителна продукция.
(113)
В коментарите си по разгласяването оказалият съдействие индийски производител изказа твърдението, че свободният му капацитет се е дължал главно на икономическата криза и свързания с нея спад в търсенето. Значителна част от свободния капацитет на дружеството обаче може да се обясни с факта, че то значително е увеличило капацитета си между 2006 г. и РПП. Освен това следва да се отбележи, че дружеството е планирало допълнително увеличение на капацитета. Следва също така да се отбележи, че има и друг индийски производител, който не е оказал съдействие, но има подобен капацитет и използване на капацитета и който също наскоро е обявил още по-значително увеличение на капацитета.
4. Заключение
(114)
Производителите във засегнатата държава имат потенциала да увеличат и/или да пренасочат своя експортен обем към пазара на Съюза. Освен това цените на индийските износители за трети държави са по-ниски от цените в Съюза. Разследването показа, че на основата на сравними видове продукт оказалият съдействие производител износител е продавал разглеждания продукт на цени, по-ниски от тези на индустрията на Съюза. Тези ниски цени най-вероятно ще намалеят в съответствие с по-ниските цени, налагани в останалите части на света. Подобно ценово поведение, съчетано със способността на износителите от засегнатата държава да доставят значителни количества от разглеждания продукт на пазара на Съюза, най-вероятно ще има отрицателно въздействие върху икономическото положение на индустрията на Съюза.
(115)
Както бе показано по-горе, положението на индустрията на Съюза остава уязвимо и нестабилно. Ако индустрията на Съюза бъде изправена пред по-голям обем на вноса от засегнатата държава на субсидирани цени, това най-вероятно ще доведе до спад в нейните продажби, пазарен дял, продажни цени, както и до последващо влошаване на финансовото положение до нивата, установени при първоначалното разследване. На тази основа се прави заключението, че отмяната на мерките най-вероятно ще доведе до влошаване на и без това нестабилното положение и до повтаряне на съществената вреда за индустрията на Съюза.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Въведение
(116)
В съответствие с член 31 от основния регламент бе направено изследване дали продължаването на съществуващите изравнителни мерки би било в интерес на Съюза като цяло. Интересът на Съюза беше определен на основата на оценка на различните намесени интереси, т.е. тези на индустрията на Съюза, на вносителите и на ползвателите.
(117)
Следва да се припомни, че при първоначалното разследване се прие, че въвеждането на мерките не е в противоречие с интереса на Съюза. В допълнение на това фактът, че настоящото разследване е преглед, който анализира положение, при което изравнителните мерки вече съществуват, позволява оценката на всеки ненужен отрицателен ефект от настоящите изравнителни мерки върху засегнатите страни.
(118)
На тази основа бе проучено дали въпреки изводите за вероятното продължаване или повтаряне на вредоносното субсидиране съществуват необорими доводи, които да доведат до заключението, че в този конкретен случай не е в интерес на Съюза да запази мерките.
2. Интерес на индустрията на Съюза
(119)
Индустрията на Съюза е доказала своята жизнеспособност в структурно отношение. Това се доказва от положителното развитие на нейното икономическо положение след налагането на изравнителните мерки през 2004 г. По-специално фактът, че индустрията на Съюза е увеличила рентабилността си в годините преди РПП, контрастира рязко със състоянието преди въвеждането на мерките. Индустрията на Съюза обаче последователно е губила от пазарния си дял, докато вносът от засегнатата държава значително е увеличил пазарния си дял през разглеждания период. Без мерките индустрията на Съюза най-вероятно би била в още по-лошо състояние.
3. Интерес на вносители/ползватели
(120)
Нито един от деветте несвързани вносители, с които бе установена връзка, не предложи своето съдействие.
(121)
Седемнадесет ползватели се отзоваха и предадоха отговорите си на въпросниците. Макар повечето от ползватели да не са използвали графитни електроди от Индия няколко години и следователно са останали неутрални по отношение на евентуалното продължаване на мерките, шест ползватели до известна степен са използвали индийски електроди. Четирима ползватели заявиха, че продължаването на мерките ще има отрицателно въздействие върху конкуренцията. Едно сдружение (Eurofer) беше твърдо против продължаването на мерките и заяви, че мерките са довели до това индийските износители в голяма степен да се оттеглят от пазара на ЕС. Сдружението изказа твърдението, че продължаването на мерките ще възпрепятства стоманопроизводителите при разработването на алтернативни източници на доставки и ще позволи на промишлеността на Съюза да продължи да има доминиращо положение, почти като при положение на дуопол. От развитието на вноса от Индия след въвеждането на мерките обаче става ясно, че подобно голямо оттегляне не е имало; напротив, вносът от Индия е нараснал значително през разглеждания период. Освен това разследването показа, че графитните електроди все повече навлизат на пазара на Съюза от няколко други трети държави. Що се отнася до доминиращото положение на промишлеността на Съюза на пазара, припомня се, че пазарният му дял е намалял с почти 16 процентни пункта през разглеждания период (вж. съображение 81 по-горе). И накрая, това сдружение също така призна, че графитните електроди представляват само малка част от общите разходи на производителите от стоманодобивната промишленост.
(122)
Припомня се също така, че при първоначалното разследване беше установено, че въздействието от въвеждането на мерките няма да бъде значително за ползвателите (10). Макар мерките да съществуват от пет години, вносителите/ползвателите в Съюза продължават да си ги доставят, inter alia, от Индия. Не бяха представени никакви данни и за това, че е имало трудности с намирането на алтернативни източници. Нещо повече, не трябва да се забравя, че по отношение на въвеждането на мерките върху ползвателите първоначалното разследване стигна до заключението, че като се има предвид пренебрежимо слабото влияние на цените на графитните електроди върху промишлените сектори на ползвателите, всяко тяхно покачване вероятно не би могло да има забележимо въздействие върху тези сектори. Не бяха установени доказателства в противоположен смисъл и след въвеждането на мерките. Следва да се заключи, че запазването на изравнителните мерки вероятно няма да окаже сериозно влияние върху вносителите/ползвателите в Съюза.
4. Заключение
(123)
Предвид изложеното по-горе се стигна до заключението, че няма убедителни основания настоящите изравнителни мерки да не бъдат запазени.
З. ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ
(124)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазване на съществуващите мерки. На страните също така бе даден срок да представят коментари след разгласяването на информацията. Представените становища и коментари бяха надлежно взети предвид, когато това беше обосновано.
(125)
От гореизложеното следва, че съгласно предвиденото в член 18, параграф 2 от основния регламент изравнителните мерки, приложими към вноса на някои графитни електроди с произход от Индия, следва да бъдат запазени. Припомня се, че тези мерки се състоят от адвалорни мита.
(126)
Посочените в настоящия регламент индивидуални изравнителни митнически ставки за дружествата се прилагат изключително за внос на разглеждания продукт, произведен от тези дружества, и съответно от споменатите конкретни юридически лица. Вносът на разглеждания продукт, произведен от което и да било друго дружество, непосочено изрично в постановителната част на настоящия регламент с наименование и адрес, включително и лица, свързани с онези, които са изрично споменати, не може да се ползва от тези ставки и се подлага на митническата ставка, приложима за „всички останали дружества“.
(127)
Всякакви искания по прилагането на тези индивидуални изравнителни митнически ставки за дружеството (напр. след промяна на наименованието на дружеството или след създаване на нови производствени или търговски дружества) следва да се отправят към Комисията (11) с цялата съответна информация, по-специално всяка модификация в дейността на фирмата, свързана с производството, вътрешните и експортните продажби, свързани с, примерно, тази промяна на наименованието или тази промяна на производствените и търговските дружества. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде изменен съответно чрез актуализирането на списъка с дружества, които могат да се ползват от индивидуалните митнически ставки,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно изравнително мито върху вноса на графитни електроди от вида, използван за електрически пещи, с видима плътност от 1,65 g/cm3 или по-голяма и електрическо съпротивление от 6,0 μΩ.m или по-малко, класирани в код по КН ех 8545 11 00 (код по ТАРИК 8545110010), и нипели, използвани за такива електроди, понастоящем класирани в код по КН ex85459090 (код по ТАРИК 8545909010), внесени заедно или поотделно, с произход от Индия.
2. Митническата ставка, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произведени от дружествата, изброени по-долу, е както следва:
Дружество
Окончателно мито
(%)
Допълнителен код по ТАРИК
Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta - 700016, West Bengal
6,3
A530
HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida - 201301, Uttar Pradesh
7,0
A531
Всички останали дружества
7,2
A999
3. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 13 декември 2010 година.
IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 1185/2010
z dne 13. decembra 2010
o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz nekaterih sistemov grafitnih elektrod s poreklom iz Indije po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 18 Uredbe (ES) št. 597/2009
SVET EVROPSKE UNIJE JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 15(1), člena 18 in člena 22(1), (2) in (3) Uredbe Uredbe,
ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Evropska komisija („Komisija“),
ob upoštevanju naslednjega:
A. POSTOPEK
1. Veljavni ukrepi
(1)
Svet je po protisubvencijski preiskavi („prvotna preiskava“) z Uredbo (ES) št. 1628/2004 (2) uvedel dokončno izravnalno dajatev na uvoz nekaterih grafitnih elektrod, trenutno uvrščenih v oznako KN ex85451100, ter šob, ki se uporabljajo za take elektrode in so uvrščene v oznako KN ex85459090, s poreklom iz Indije („dokončni izravnalni ukrepi“). Ti ukrepi so bili v obliki dajatve ad valorem v višini 15,7 %, razen za eno družbo, za katero je stopnja dajatve znašala 7 %.
(2)
Svet je z Uredbo (ES) št. 1629/2004 (3) uvedel dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih grafitnih elektrod, trenutno uvrščenih v oznako KN ex85451100, ter šob, ki se uporabljajo za takšne elektrode in so trenutno uvrščene v oznako KN ex85459090, s poreklom iz Indije („dokončni izravnalni ukrepi“). Ukrepi so bili v obliki dajatve ad valorem v višini 0 %.
(3)
Po delnem vmesnem pregledu izravnalnih ukrepov po uradni dolžnosti je Svet z Uredbo (ES) št. 1354/2008 (4) spremenil Uredbi (ES) št. 1628/2004 in (ES) št. 1629/2004. Dokončne izravnalne dajatve so bile spremenjene na 6,3 % in 7,0 % za uvoz poimensko navedenih izvoznikov s stopnjo preostale dajatve v višini 7,2 %. Dokončne protidampinške dajatve so bile spremenjene na 9,4 % in 0 % za uvoz poimensko navedenih izvoznikov s stopnjo preostale dajatve v višini 8,5 %.
2. Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa
(4)
Po objavi obvestila o bližnjem izteku veljavnih dokončnih izravnalnih ukrepov (5) je Komisija 18. junija 2009 prejela zahtevek za začetek pregleda zaradi izteka teh ukrepov v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Zahtevek so vložili trije proizvajalci Unije podobnega izdelka, tj. Graftech International, SGL Carbon GmbH in Tokai ERFTCARBON GmbH („vložniki“), ki predstavljajo večji delež, v tem primeru več kot 90 %, celotne proizvodnje Unije nekaterih sistemov grafitnih elektrod.
(5)
Zahtevek je bil utemeljen s tem, da bi se zaradi izteka veljavnosti ukrepov verjetno nadaljevala ali ponovila subvencioniranje in škoda za industrijo Unije.
(6)
Komisija je pred začetkom pregleda zaradi izteka ukrepa ter v skladu s členom 22(1) in členom 10(7) osnovne uredbe uradno obvestila indijsko vlado („IV“), da je prejela ustrezno dokumentiran zahtevek za pregled, ter jo povabila k posvetovanju, da se pojasni položaj glede vsebine zahtevka za pregled in doseže sporazumna rešitev. IV je sprejela povabilo na posvetovanje, ki je potekalo 16. septembra 2009. Na posvetovanju ni bila dosežena sporazumna rešitev. Vendar so se ustrezno upoštevale pripombe, ki so jih predložili organi IV.
3. Začetek pregleda zaradi izteka ukrepa
(7)
Po posvetovanju s svetovalnim odborom je Komisija ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa, zato je 17. septembra 2009 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (6) („obvestilo o začetku“), napovedala pregled zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 18 osnovne uredbe.
4. Vzporedne preiskave
(8)
Komisija je z obvestilom o začetku, objavljenem v Uradnem listu Evropske unije17. septembra 2009 (7), napovedala tudi začetek pregleda zaradi izteka ukrepa dokončnih protidampinških ukrepov v skladu s členom 11(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti.
5. Preiskava
5.1 Obdobje preiskave
(9)
Preiskava v zvezi z nadaljevanjem ali ponovitvijo subvencioniranja je zajela obdobje od 1. julija 2008 do 30. junija 2009 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2006 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom („obravnavano obdobje“).
5.2 Strani, ki jih zadeva preiskava
(10)
Komisija je uradno obvestila vložnike, druge znane proizvajalce Unije, proizvajalce izvoznike, uvoznike, uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, in IV o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa. Zainteresirane strani so imele možnost, da v pisni obliki predstavijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.
(11)
Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.
(12)
Glede na pričakovano veliko število nepovezanih uvoznikov se je zdelo primerno, da se v skladu s členom 27 osnovne uredbe prouči, ali je treba uporabiti vzorčenje. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in v tem primeru izbrala vzorec, so bile navedene strani pozvane, naj se v skladu s členom 27 osnovne uredbe v 15 dneh po začetku pregledov javijo Komisiji in ji predložijo zahtevane informacije iz obvestila o začetku. Vendar se za sodelovanje ni javil noben nepovezan uvoznik. Zato vzorčenje ni bilo potrebno.
(13)
Komisija je poslala vprašalnike vsem stranem, za katere je znano, da jih to zadeva, in tistim, ki so se javile v rokih iz obvestila o začetku. Odgovore je prejela od treh skupin proizvajalcev Unije (tj. vložnikov), enega proizvajalca izvoznika, 17 uporabnikov in IV. Med izvedbo vzorčenja se ni javil noben uvoznik, med preiskavo pa Komisiji informacij ni predložil ali se javil tudi noben drug uvoznik.
(14)
V preiskavi je v celoti sodeloval le eden od dveh znanih proizvajalcev izvoznikov v Indiji, tj. HEG Limited („HEG“), s predložitvijo izpolnjenega vprašalnika. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je bilo v prvotni preiskavi polno uradno ime te družbe Hindustan Electro Graphite Limited. Družba je pozneje spremenila ime v HEG Limited. Drugi proizvajalec izvoznik, ki je sodeloval pri prvotni preiskavi, tj. Graphite India Limited („GIL“), se v sedanji preiskavi ni odločil za predložitev izpolnjenega vprašalnika.
(15)
Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve subvencioniranja in posledične škode ter za ugotovitev interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih zainteresiranih strani:
(a)
proizvajalci Unije:
-
SGL Carbon GmbH, Wiesbaden in Meitingen, Nemčija,
-
Graftech Switzerland SA, Bussigny, Švica,
-
Graftech Iberica S.L., Ororbia, Španija,
-
Tokai ERFTCARBON GmbH, Grevenbroich, Nemčija;
(b)
proizvajalec izvoznik v Indiji:
-
HEG Limited, Bhopal;
(c)
indijska vlada („IV“).
B. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
(16)
Izdelek, ki ga zadeva ta pregled, je isti kot v prvotni preiskavi, tj. grafitne elektrode, ki se uporabljajo za električne peči, navidezne gostote 1,65 g/cm3 ali več in električnega upora 6,0 μ.Ω.m ali manj, trenutno uvrščene v oznako KN ex85451100, ter šobe, ki se uporabljajo za take elektrode in so trenutno uvrščene v oznako KN ex85459090, ne glede na to, ali so uvožene skupaj ali ločeno, s poreklom iz Indije („zadevni izdelek“).
(17)
Preiskava je tako kot prvotna preiskava potrdila, da imajo zadevni izdelek, izdelki, ki jih proizvajalec izvoznik proizvaja in prodaja na domačem trgu v Indiji, ter tisti, ki jih proizvajalci Unije proizvajajo in prodajajo v Unijo, enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti in uporabe ter se zato štejejo za podobne izdelke v smislu člena 2(c) osnovne uredbe.
C. VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE SUBVENCIONIRANJA
1. Uvod
(18)
Na podlagi informacij iz zahtevka za pregled in odgovorov na vprašalnik Komisije so bile preiskane naslednje sheme, ki domnevno vključujejo dodeljevanje subvencij:
Državne sheme
(a)
shema za vnaprejšnje odobritve - „Advance Authorization Scheme“ („AAS“);
(b)
shema za preložitev plačila uvoznih dajatev - „Duty Entitlement Passbook Scheme“ („DEPBS“);
(c)
shema za podporo izvozu investicijskega blaga - „Export Promotion Capital Goods Scheme“ („EPCGS“);
Regionalna shema
(d)
shema za oprostitev dajatve na elektriko - „Electricity Duty Exemption Scheme“ („EDES“).
(19)
Sheme, navedene v točkah (a) do (c) temeljijo na Zakonu o zunanjetrgovinskem poslovanju (razvoj in predpisi) iz leta 1992 (št. 22 iz leta 1992), ki je začel veljati 7. avgusta 1992 („Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju“). Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju indijski vladi dovoljuje izdajanje uradnih obvestil glede izvozne in uvozne politike. Ta so povzeta v dokumentih „Zunanjetrgovinska politika“, ki jih vsakih pet let izda ministrstvo za trgovino in jih redno posodablja. Na OPP tega primera se nanašata dva dokumenta „Zunanjetrgovinske politike“, tj. „Zunanjetrgovinska politika 2004-2009“ in „Zunanjetrgovinska politika 2009-2014“. Slednji je začel veljati aprila 2009. Poleg tega IV postopke, ki urejajo zunanjetrgovinsko politiko 2004-2009 in zunanjetrgovinsko politiko 2009-2014, določa tudi v „Priročniku o postopkih, Zvezek I“ („HOP I 2004-2009“ oziroma „HOP I 2009-2014“). Tudi Priročnik o postopkih se redno posodablja.
(20)
Shemo iz točke (d) urejajo organi države Madhja Pradeš.
2. Shema vnaprejšnjih odobritev („AAS“)
(21)
V preiskavi je bilo ugotovljeno, da sodelujoči indijski proizvajalec v OPP ni pridobival ugodnosti iz sheme AAS. Zato nadaljnja analiza te sheme v tej preiskavi ni bila potrebna.
3. Shema za preložitev plačila uvoznih dajatev („DEPBS“)
(a) Pravna podlaga
(22)
DEPBS je podrobno opisana v odstavku 4.3 „Zunanjetrgovinske politike 2004-2009“ in „Zunanjetrgovinske politike 2009-2014“ ter poglavju 4 „HOP I 2004-2009“ in „HOP I 2009-2014“.
(b) Upravičenost
(23)
Do te sheme je upravičen vsak proizvajalec izvoznik ali trgovec izvoznik.
(c) Praktično izvajanje DEPBS
(24)
Upravičeni izvoznik lahko zaprosi za kredite DEPBS, ki so izračunani kot delež vrednosti izdelkov, izvoženih v skladu s to shemo. Takšne stopnje DEPBS so indijski organi določili za večino izdelkov, vključno z zadevnim izdelkom. Določene so na podlagi standardnega normativa input-output („standard input-output norm“ - „SION“), ki upošteva domnevne uvozne količine surovin v izvoženem izdelku in učinek carinskih dajatev na take domnevne količine uvoza, ne glede na to, ali so bile uvozne dajatve dejansko plačane ali ne.
(25)
Za upravičenost do ugodnosti iz te sheme mora družba izvažati. Ko pride do izvozne transakcije, mora izvoznik indijskim organom izdati deklaracijo, ki navaja, da izvoz poteka na podlagi DEPBS. Za izvoz blaga indijski organi med postopkom odpreme izdajo izvozno odpremnico. Ta dokument med drugim vsebuje znesek kredita DEPBS, ki se dodeli za navedeno izvozno transakcijo. Na tej točki je izvozniku znana ugodnost, ki jo bo prejel. Ko carinski organi izdajo izvozno odpremnico, IV ne more več odločati o dodelitvi kredita DEPBS. Primerna stopnja kredita DEPBS za izračun subvencij je tista, ki se uporablja v času izdaje izvozne deklaracije. Tako stopnje ugodnosti ni možno spreminjati za nazaj.
(26)
Ugotovljeno je bilo, da se v skladu z indijskimi računovodskimi standardi krediti DEPBS po obračunskem načelu lahko knjižijo kot prihodek na poslovnem računu, ko je izpolnjena obveznost izvoza. Takšni krediti se lahko uporabljajo za plačilo carinskih dajatev na poznejši uvoz kakršnega koli blaga, ki se uvaža neomejeno, razen investicijskega blaga. Blago, uvoženo s takšnimi krediti, se lahko proda na notranjem trgu (ob plačilu prometnega davka) ali uporabi v druge namene. Krediti DEPBS se lahko prosto prenašajo in so veljavni 12 mesecev od datuma izdaje.
(27)
Vloge za kredite DEPBS se vložijo elektronsko in lahko zajemajo neomejeno število izvoznih transakcij. Dejansko za vloge za kredite DEPBS ni strogih rokov. Elektronski sistem, ki se uporablja za upravljanje DEPBS, avtomatično ne izključuje izvoznih transakcij zunaj rokov za oddajo vlog iz poglavja 4.47 HOP I 2004-2009 in 2009-2014. Kakor je jasno določeno v poglavju 9.3 HOP I 2004-2009 in 2009-2014, je vloge, prejete po izteku rokov za oddajo vlog, tudi vedno mogoče upoštevati ob uvedbi manjše kazenske takse (tj. 10 % upravičenega zneska).
(28)
Ugotovljeno je bilo, da je sodelujoči indijski proizvajalec izvoznik v OPP uporabljal to shemo.
(d) Sklepne ugotovitve o DEPBS
(29)
DEPBS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Kredit DEPBS je finančni prispevek IV, saj bo kredit na koncu uporabljen za kritje uvoznih dajatev, kar zmanjšuje prihodek IV od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega kredit DEPBS pomeni ugodnost za izvoznika, ker izboljša njegovo likvidnost.
(30)
Poleg tega je DEPBS zakonsko pogojena z opravljenim izvozom, zato velja, da je specifična in da se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s točko (a) prvega pododstavka člena 4(4) osnovne uredbe.
(31)
Ta shema se ne more šteti za dovoljeni sistem povračila dajatev ali sistem nadomestnega povračila v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe, kot je trdil sodelujoči indijski proizvajalec izvoznik. Ne izpolnjuje strogih pravil iz točke (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in pravila za povračila) in Priloge III (opredelitev in pravila za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Izvoznik brez dajatev uvoženega blaga ni obvezan porabiti v proizvodnem postopku, znesek kredita pa ni izračunan glede na dejansko porabljene surovine. Poleg tega ni nikakršnega sistema ali postopka, ki bi potrdil, katere surovine so porabljene v proizvodnem procesu izvoznega izdelka oziroma ali je prišlo do presežnega plačila uvoznih dajatev v smislu točke (i) Priloge I ter Priloge II in Priloge III k osnovni uredbi. Izvoznik je tudi upravičen do ugodnosti v okviru DEPBS ne glede na to, ali sploh uvaža surovine. Za dodelitev subvencije zadošča, da izvoznik zgolj izvaža blago, ne da bi dokazal, da so bile uvožene kakršne koli surovine. Tako so celo izvozniki, ki vse surovine nabavljajo lokalno in ne uvažajo nobenega blaga, ki se lahko uporablja kot surovina, še vedno upravičeni do subvencij v okviru DEPBS.
(e) Izračun višine subvencije
(32)
V skladu s členom 3(2) in členom 5 osnovne uredbe je bila višina subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izračunana glede na ugodnost za prejemnika, ki je bila ugotovljena v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. V tem smislu je veljalo, da je subvencija podeljena prejemniku takrat, ko se izvede izvozni posel na podlagi te sheme. V tem trenutku se lahko indijska vlada odpove carinam, kar predstavlja finančni prispevek v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe.
(33)
Glede na navedeno se šteje za ustrezno, da se ugodnosti v okviru DEPBS izračunajo kot vsota kreditov, prejetih za vse izvozne transakcije v okviru te sheme v OPP.
(34)
Sodelujoči indijski proizvajalec izvoznik je trdil, da so bili v njegovem primeru vsi pridobljeni krediti DEPBS porabljeni za uvoz materiala, uporabljenega samo za proizvodnjo zadevnega izdelka, čeprav jih ima načeloma pravico prodati ali uporabiti za uvoz drugih materialov. Družba je trdila, da je DEPBS zato običajen sistem povračila dajatev in da bi se izravnalni ukrepi morali uvesti le pri presežnem odpustu. Vendar je to trditev treba zavrniti, ker se, kot je razloženo v uvodni izjavi (31), DEPBS ne šteje za dovoljen sistem povračila dajatev ali sistem nadomestnega povračila, kar je priznala tudi IV. Zato ni pomembno, kaj izvoznik dejansko stori z dovoljenji, pridobljenimi v okviru te sheme. Izvoznik nepreklicno dodelitev ugodnosti pridobi ob izvedbi izvoznih transakcij in ne ob poznejši uporabi dovoljenja.
(35)
Kjer so bili predloženi upravičeni zahtevki, so bile pristojbine za pridobitev subvencije v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete od tako pridobljenih kreditov, pri čemer je znesek subvencije postal števec.
(36)
V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe so bili ti zneski subvencije dodeljeni za skupni promet od izvoza v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezni imenovalec, ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali transportirane količine.
(37)
Glede na navedeno stopnja subvencije, ugotovljena v OPP za sodelujočega proizvajalca v okviru te sheme, znaša 5,7 %.
4. Shema za podporo izvozu investicijskega blaga („EPCGS“)
(a) Pravna podlaga
(38)
EPCGS je podrobno opisana v poglavju 5 Zunanjetrgovinske politike 2004-2009 in Zunanjetrgovinske politike 2009-2014 ter poglavju 5 HOP I 2004-2009 in HOP I 2009-2014.
(b) Upravičenost
(39)
Do te sheme so upravičeni proizvajalci izvozniki in trgovci izvozniki, ki so povezani s podpornimi izdelovalci, in izvajalci storitev.
(c) Praktično izvajanje
(40)
Na podlagi pogoja obveznosti izvoza je družbi dovoljen uvoz investicijskega blaga (novega in od aprila 2003 do deset let starega rabljenega) po znižani stopnji dajatve. Indijska vlada v ta namen izda dovoljenje za EPCGS po vlogi in plačilu pristojbine. Od aprila 2000 shema določa znižano stopnjo uvozne dajatve v višini 5 % za vse investicijsko blago, uvoženo v okviru te sheme. Do 31. marca 2000 se je uporabljala 11-odstotna stopnja dajatve (vključno z 10-odstotno dodatno dajatvijo), v primeru uvozov z visoko vrednostjo pa ničelna stopnja dajatve. Za izpolnjevanje obveznosti izvoza je treba uvoženo investicijsko blago uporabiti za proizvodnjo določene količine izvoznega blaga v določenem obdobju. V skladu z novo zunanjetrgovinsko politiko 2009-2014 se investicijsko blago lahko uvaža po ničelni stopnji dajatve v okviru EPCGS, vendar je v tem primeru čas za izpolnitev obveznosti izvoza krajši.
(41)
Imetnik dovoljenja EPCGS lahko investicijsko blago nabavlja tudi na domačem trgu. V tem primeru domači proizvajalec investicijskega blaga lahko izkoristi ugodnost dajatev prostega uvoza surovin, potrebnih za proizvodnjo takšnega investicijskega blaga. Domači proizvajalec pa lahko zahteva tudi ugodnost predvidenega izvoza glede na dobavo investicijskega blaga imetniku dovoljenja EPCGS.
(42)
Ugotovljeno je bilo, da je sodelujoči proizvajalec izvoznik v OPP uporabljal to shemo.
(d) Sklepna ugotovitev o EPCGS
(43)
EPCGS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Znižanje dajatve predstavlja finančni prispevek IV, ker ta koncesija zmanjša prihodek IV od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega znižanje dajatve pomeni ugodnost za izvoznika, saj ob uvozu privarčevane dajatve izboljšajo likvidnost družbe.
(44)
EPCGS je zakonsko pogojena z opravljenim izvozom, ker takšnih dovoljenj ni mogoče dobiti brez obveznosti izvoza. Zato velja za specifično in se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s točko (a) prvega pododstavka člena 4(4)(a) osnovne uredbe. Sodelujoči proizvajalec izvoznik je trdil, da se subvencije EPCGS v zvezi z nabavo investicijskega blaga, ne smejo več obravnavati kot pogojene z opravljenim izvozom, kadar je bila obveznost izvoza že izpolnjena pred OPP. Zato se ne smejo obravnavati kot specifične subvencije in se proti njim ne smejo uvesti izravnalni ukrepi. Vendar je to trditev treba zavrniti. Poudariti je treba, da je bila sama subvencija pogojena z opravljenim izvozom, tj. ne bi bila podeljena, če družba ne bi sprejela določene obveznosti izvoza.
(45)
EPCGS se ne more šteti za dovoljen sistem povračil dajatev ali nadomestni sistem vračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Takšni dovoljeni sistemi iz točke (i) Priloge I k osnovni uredbi ne zajemajo investicijskega blaga, ker se ne uporablja v proizvodnji izvoznih izdelkov.
(e) Izračun višine subvencije
(46)
Znesek subvencije je bil izračunan v skladu s členom 7(3) osnovne uredbe na podlagi neplačanih carinskih dajatev na uvoženo investicijsko blago v obdobju, ki odraža običajno obdobje amortizacije takega investicijskega blaga v zadevni industriji. Obresti so bile dodane temu znesku, da bi se odrazila polna vrednost ugodnosti skozi čas. V ta namen se je štela za primerno komercialna obrestna mera v Indiji v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.
(47)
V skladu s členom 7(2) in členom 7(3) osnovne uredbe je ta znesek subvencije dodeljen na izvozni promet v OPP kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom.
(48)
Stopnja subvencije, ugotovljena za sodelujočega proizvajalca v OPP v zvezi s to shemo, znaša 0,9 %.
5. Shema za oprostitev dajatve na elektriko („EDES“) - regionalna shema države Madhja Pradeš
(49)
Na podlagi politike spodbujanja industrije iz leta 2004 država Madhja Pradeš („MP“) ponuja industrijskim družbam, ki vlagajo v proizvodnjo elektrike za lastno porabo, oprostitev dajatve na elektriko.
(a) Pravna podlaga
(50)
EDES je podrobno opisana v Obvestilu vlade Madhje Pradeša št. 29 z dne 21. julija 2006 in Prilogi C Odredbe št. 4238-XIII-2006 z dne 12. julija 2006.
(b) Upravičenost
(51)
Do te sheme je upravičen vsak proizvajalec, ki vloži določen znesek kapitala v ustanovitev elektrarne v državi Madhja Pradeš.
(c) Praktično izvajanje
(52)
EDES določa oprostitev plačila dajatve na elektriko - lokalnega prometnega davka, ki ga je običajno treba plačati v državi Madhja Pradeš - za družbe, ki vložijo določen znesek kapitala v gradnjo elektrarne. Oprostitev se odobri za določeno obdobje, odvisno od vrednosti naložbe. Cilj te sheme je razvijati infrastrukturo, saj elektrarne v državni lasti lokalnim družbam ne morejo dobavljati dovolj elektrike. Oprostitev dajatve se odobri le za lastno porabo elektrike.
(53)
Ugotovljeno je bilo, da je sodelujoči proizvajalec izvoznik v OPP uporabljal to shemo.
(d) Sklepna ugotovitev o EDES
(54)
EDES zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Oprostitev dajatve predstavlja finančni prispevek vlade države Madhja Pradeš, ker ta koncesija zmanjša prihodek vlade države Madhja Pradeš od dajatve, ki bi sicer zapadla v plačilo. Poleg tega zmanjšanje davka izvozniku prinese korist, saj dajatev, privarčevana pri nakupu elektrike, izboljša njegovo likvidnost.
(55)
EDES ni zakonsko pogojena z opravljenim izvozom. Prav tako ni zakonsko omejena na nekatera geografska območja znotraj države Madhja Pradeš ali samo na nekatera podjetja ali industrijske panoge. Zato je sodelujoči proizvajalec izvoznik trdil, da se ta shema ne sme šteti za specifično in da se zato proti njej ne smejo uvesti izravnalni ukrepi, ker upravičenost do nje temelji na objektivnih in nevtralnih gospodarskih merilih.
(56)
Zaradi pomanjkljivega sodelovanja vlade države Madhja Pradeš Komisija glede te sheme ni mogla priti to trdnega sklepa v zvezi s specifičnostjo in praktično uporabo tega zakona ter stopnjo diskrecije, ki jo ima pri odločanju glede zahtevkov organ, ki subvencijo dodeljuje. Ni mogoče zanesljivo ugotoviti, ali je izpolnjena točka (b) prvega pododstavka člena 4(2), ker ni bilo mogoče ugotoviti, da je vlada države Madhja Pradeš za dodeljevanje subvencije uporabila objektivna merila ali pogoje. Tudi če se izkaže, da shema ni zakonsko specifična, še vedno ni jasno, ali dejansko res ni specifična. Zato velja za specifično in je proti njej mogoče uvesti izravnalne ukrepe v skladu s točko (c) prvega pododstavka člena 4(2) in četrtim pododstavkom člena (4)(2) osnovne uredbe.
(e) Izračun višine subvencije
(57)
V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bila višina subvencije izračunana na osnovi neplačane prometne dajatve na elektriko, kupljeno v OPP (števec) ter skupnega prihodka družbe od prodaje (imenovalec), saj EDES ni pogojena z opravljenim izvozom, pa tudi uporaba elektrike ni bila omejena na proizvodnjo zadevnega izdelka.
(58)
Stopnja subvencije, ugotovljena za sodelujočega proizvajalca v OPP v zvezi s to shemo, znaša 0,5 %.
6. Znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi
(59)
Dokončna višina subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu z določbami osnovne uredbe, izražena ad valorem, za preiskovanega proizvajalca izvoznika znaša 7,1 %. Ta znesek subvencije presega prag de minimis, naveden v členu 14(5) osnovne uredbe.
(60)
Stopnja subvencioniranja, ugotovljena v sedanjem postopku, ustreza stopnji subvencioniranja v višini 7,2 %, ki je bila za istega proizvajalca izvoznika ugotovljena med zadnjim vmesnim pregledom.
(61)
Zato se v skladu s členom 18 osnovne uredbe šteje, da se je subvencioniranje nadaljevalo v OPP.
SHEME
AAS
DEPBS
EPCGS
EDES
Skupaj
HEG Ltd.
Nič.
5,7 %
0,9 %
0,5 %
7,1 %
7. Sklep o verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve subvencioniranja
(62)
V skladu s členom 18(2) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali bi iztek veljavnih ukrepov lahko povzročil nadaljevanje ali ponovitev subvencioniranja.
(63)
V zvezi s tem je treba opozoriti, da je sodeloval le eden od dveh znanih proizvajalcev izvoznikov izdelka. Ugotovljeno je bilo, da je v OPP sodelujoči proizvajalec izvoznik še naprej koristil ugodnosti subvencioniranja s strani indijskih organov, proti kateremu se lahko uvedejo izravnalni ukrepi. Ugodnosti analiziranih shem subvencioniranja se koristijo še naprej in ne kaže, da bodo ti programi v bližnji prihodnosti postopno odpravljeni ali spremenjeni ali da bi sodelujoči proizvajalec izvoznik prenehal koristiti ugodnosti v okviru teh shem. Zadevne sheme še vedno vsebuje Zunanjetrgovinska politika 2009-2014.
(64)
Drugi znani proizvajalec izvoznik v Indiji je glede na zahtevek za pregled še vedno koristil ugodnosti analiziranih shem subvencioniranja. Na voljo ni informacij, ki bi kazale nasprotno. Zato je bilo ugotovljeno, da se je subvencioniranje na ravni države nadaljevalo.
(65)
Glede na navedene ugotovitve je bilo ugotovljeno, da se je subvencioniranje nadaljevalo v OPP in da je verjetno, da bi se nadaljevalo tudi v prihodnosti.
(66)
Ker je bilo prikazano, da se je subvencioniranje nadaljevalo v OPP, in obstaja verjetnost, da se bo nadaljevalo tudi v prihodnosti, je vprašanje verjetnosti ponovitve subvencioniranja nepomembno.
D. OPREDELITEV INDUSTRIJE UNIJE
1. Proizvodnja Unije
(67)
V Uniji podobni izdelek izdeluje pet družb ali skupin družb, katerih obseg proizvodnje predstavlja celotno proizvodnjo podobnega izdelka Unije v smislu člena 9(1) osnovne uredbe.
2. Industrija Unije
(68)
Dve od teh petih družb nista podprli zahtevka in z oddajo vprašalnika sodelovali pri preiskavi v zvezi s pregledom. Naslednje tri skupine proizvajalcev so vložile zahtevek in se strinjale s sodelovanjem: Graftech International, SGL Carbon GmbH in Tokai ERFTCARBON GmbH.
(69)
Te tri skupine proizvajalcev predstavljajo večji delež celotne proizvodnje Unije podobnega izdelka, ker predstavljajo več kot 90 % celotne proizvodnje Unije nekaterih sistemov grafitnih elektrod, kot je navedeno v uvodni izjavi (4). Zato zanje velja, da predstavljajo industrijo Unije v smislu člena 9(1) in člena 10(8) osnovne uredbe in bodo v nadaljnjem besedilu imenovane „industrija Unije“.
E. RAZMERE NA TRGU UNIJE
1. Uvodna opomba
(70)
Glede na to, da je pri tej preiskavi sodeloval le en indijski proizvajalec izvoznik zadevnega izdelka, niso navedene natančne številke iz podatkov, ki so se nanašali na uvoz zadevnega izdelka v Unijo s poreklom iz Indije, da bi se ohranila zaupnost podatkov v skladu s členom 29 osnovne uredbe.
(71)
Položaj industrije grafitnih elektrod je tesno povezana s položajem jeklarskega sektorja, ker se grafitne elektrode uporabljajo predvsem v industriji elektrojekla. V zvezi s tem je treba opozoriti, da so leta 2007 in do prvih treh četrtletij leta 2008 v jeklarskem sektorju prevladovale zelo pozitivne tržne razmere, posledično pa tudi v industriji grafitnih elektrod.
(72)
Opozoriti je treba, da je gibanje obsega prodaje grafitnih elektrod bolj ali manj v skladu z obsegom proizvodnje jekla. Vendar se dobavne pogodbe za grafitne elektrode, ki obsegajo cene in količine, običajno izposlujejo za obdobja 6-12 mesecev. Zato običajno obstaja časovni zamik med gibanjem obsega prodaje, ki je posledica sprememb v povpraševanju, in kakršnega koli posledičnega vpliva na cene.
2. Potrošnja na trgu Unije
(73)
Potrošnja Unije je bila ugotovljena na podlagi obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije, ocene obsega prodaje drugih proizvajalcev Unije na trgu Unije, Eurostatove podatke o uvozu in podatke, zbrane v skladu s členom 24(6) osnovne uredbe. Enako kot v prvotni preiskavi (8) nekaj uvoza ni bilo upoštevanega, ker na podlagi razpoložljivih informacij ni bilo videti, da gre pri njem za izdelek v preiskavi.
(74)
Med letom 2006 in OPP se je potrošnja zmanjšala za skoraj 25 %, večinoma med letom 2008 in OPP. Treba je opozoriti, da je bila zaradi zelo pozitivnih tržnih razmer na začetku obravnavanega obdobja stopnja potrošnje Unije zelo visoka in se je med preiskovalnem obdobjem prvotne preiskave in letom 2006 zvišala za 30 %.
Tabela 1
2006
2007
2008
OPP
Celotna potrošnja Unije (v tonah)
170 035
171 371
169 744
128 437
Indeks (2006 = 100)
100
101
100
76
3. Obseg, tržni delež in cene uvoza iz Indije
(75)
Obseg uvoza s poreklom iz Indije („zadevna država“) se je v obravnavanem obdobju postopno povečal za 143 procentnih točk in v OPP dosegel stopnjo od 5 000 do 7 000 ton. Tržni delež uvoza iz zadevne države se je med letom 2006 in OPP več kot potrojil ter v OPP dosegel 5 %. V OPP se je tržni delež kljub znatnemu zmanjšanju povpraševanja še vedno povečeval. Cene izvoza iz zadevne države so se v obravnavanem obdobju povečale za 52 %, pri čemer je bilo njihovo gibanje podobno gibanju cen industrije Unije, vendar so bile ves čas nižje od cen industrije Unije. Ker sta v Indiji le dva znana proizvajalca izvoznika, tabela 2 ne vsebuje natančnih številk.
Tabela 2
2006
2007
2008
OPP
Obseg uvoza iz zadevne države (v tonah)
od 2 000 do 3 000
od 3 000 do 4 000
od 7 000 do 9 000
5 000 to 7 000
Indeks (2006 = 100)
100
123
318
243
Tržni delež dampinškega uvoza iz zadevne države
Around
1,5 %
Around
2 %
Around
5 %
Around
5 %
Cena uvoza iz zadevne države (EUR/tono)
približno 2 000
približno 2 600
približno 3 000
približno 3 200
Indeks (2006 = 100)
100
133
145
152
4. Gospodarski položaj industrije Unije
(76)
Komisija je v skladu s členom 8(5) osnovne uredbe proučila vse pomembne gospodarske dejavnike in indekse, ki vplivajo na položaj industrije Unije.
4.1 Proizvodnja
(77)
V OPP se je proizvodnja v primerjavi z letom 2006 zmanjšala za 29 %. Proizvodnja industrije Unije se je leta 2007 v primerjavi z letom 2006 najprej povečala za 2 %, nato pa se je močno zmanjšala, zlasti v OPP.
Tabela 3
2006
2007
2008
OPP
Proizvodnja (v tonah)
272 468
278 701
261 690
192 714
Indeks (2006 = 100)
100
102
96
71
4.2 Zmogljivost in stopnje izkoriščenosti zmogljivosti
(78)
Proizvodna zmogljivost se je med letom 2006 in OPP nekoliko zmanjšala (skupno za 2 %). Ker se je v letu 2008 in zlasti v OPP zmanjšala tudi proizvodnja, je med 2006 in OP tudi izkoriščenost zmogljivosti izkazovala skupno zmanjšanje za 25 procentnih točk.
Tabela 4
2006
2007
2008
OPP
Proizvodna zmogljivost (v tonah)
298 500
292 250
291 500
293 500
Indeks (2006 = 100)
100
98
98
98
Izkoriščenost zmogljivosti
91 %
95 %
90 %
66 %
Indeks (2006 = 100)
100
104
98
72
4.3 Zaloge
(79)
Raven končnih zalog industrije Unije je leta 2007 v primerjavi z letom 2006 ostala stabilna, nato pa se je leta 2008 zmanjšala za 10 %. V OPP se je raven zalog nekoliko povečala, vendar je bila za 5 % nižja kot leta 2006.
Tabela 5
2006
2007
2008
OPP
Končne zaloge (v tonah)
21 407
21 436
19 236
20 328
Indeks (2006 = 100)
100
100
90
95
4.4 Obseg prodaje
(80)
Prodaja industrije Unije nepovezanim strankam na trgu Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 39 %. Na začetku obravnavanega obdobja je bila njena stopnja zelo visoka in se je v primerjavi s preiskovalnim obdobjem prvotne preiskave povečala za skoraj 70 %. V letih 2007 in 2008 se je obseg prodaje nekoliko zmanjšal, vendar je bila stopnja še vedno razmeroma visoka (leta 2008 je bila še vedno 47 % višja od stopnje v preiskovalnem obdobju prvotne preiskave). Vendar se je obseg prodaje med letom 2008 in OPP znatno zmanjšal (za skoraj tretjino).
Tabela 6
2006
2007
2008
OPP
Obseg prodaje Unije nepovezanim strankam (v tonah)
143 832
139 491
124 463
88 224
Indeks (2006 = 100)
100
97
87
61
4.5 Tržni delež
(81)
Tržni delež industrije Unije se je med letom 2006 in OPP postopno zmanjšal za skoraj 16 odstotnih točk (s 84,6 % na 68,7 %).
Tabela 7
2006
2007
2008
OPP
Tržni delež industrije Unije
84,6 %
81,4 %
73,3 %
68,7 %
Indeks (2006 = 100)
100
96
87
81
4.6 Rast
(82)
Med letom 2006 in OPP se je potrošnja Unije zmanjšala za skoraj 25 %. Industrija Unije je izgubila skoraj 16 odstotnih točk tržnega deleža, medtem ko je zadevni uvoz pridobil 3,4 odstotne točke tržnega deleža.
4.7 Zaposlovanje
(83)
Stopnja zaposlenosti v industriji Unije se je med letom 2006 in OPP zmanjšala za 7 %.
Tabela 8
2006
2007
2008
OPP
Zaposlovanje na področju zadevnega izdelka (osebe)
1 942
1 848
1 799
1 804
Indeks (2006 = 100)
100
95
93
93
4.8 Produktivnost
(84)
Produktivnost delovne sile v industriji Unije, merjena z donosom po zaposleni osebi na leto, se je med letom 2006 in OPP zmanjšala za 24 %. Med letoma 2007 in 2008 se je nekoliko povečala, nato pa se je med OPP zmanjšala za skoraj 25 %.
Tabela 9
2006
2007
2008
OPP
Produktivnost (v tonah na zaposlenega)
140
151
146
107
Indeks (2006 = 100)
100
107
104
76
4.9 Prodajne cene in dejavniki, ki vplivajo na domače cene
(85)
Prodajne cene na enoto industrije Unije kažejo pozitivno gibanje, saj so v obravnavnem obdobju narasle za 40 %. To je posledica: i) splošne ravni cen na trgu, ii) potrebe po kritju naraslih proizvodnih stroškov, in iii) načina določanja cen v dobavnih pogodbah.
(86)
V letih 2007 in 2008 je industrija Unije lahko zvišala cene glede na to, da so cene na trgu na splošno rasle zaradi stalnega velikega povpraševanja po grafitnih elektrodah. To povpraševanje je bilo posledica zelo pozitivnih tržnih razmer, ki so v jeklarskem sektorju prevladovale do tretjega četrtletja leta 2008, kot je navedeno v uvodni izjavi (71).
(87)
Cene so rasle tudi v letih 2007 in 2008, deloma tudi za kritje naraščajočih proizvodnih stroškov, zlasti stroškov za surovine. Med leti 2006 in 2008 se je uvoz povečal za 23 %. Vendar jih je industrija Unije lahko krila s precejšnjim zvišanjem cen (+ 33 %).
(88)
V OPP so cene še vedno rasle, a manj (+ 5 %). Dejstvo, da cene niso padle v obdobju, ko se je zmanjšalo povpraševanje, lahko pojasnimo z načinom sklepanja dobavnih pogodb na trgu in dejstvom, da je bila večina dobavnih pogodb za leto 2009 sklenjenih leta 2008. Kot je navedeno v uvodni izjavi (72), je gibanje obsega prodaje grafitnih elektrod bolj ali manj usklajeno z jeklarsko proizvodnjo. Vendar sklepanje dobavnih pogodb za grafitne elektrode za obdobja od 6 do 12 mesecev lahko povzroči, da se učinek kakršne koli spremembe (povečanja ali zmanjšanja) povpraševanja na cene pokaže šele pozneje. Pogodbe se sklepajo na podlagi pričakovanega obsega prodaje, ki je lahko drugačen od dejansko dosežene stopnje prodaje, zato ni nujno, da gibanje cen v določenem obdobju odraža gibanje obsega prodaje v istem obdobju. Tako je bilo v OPP, ko se je obseg prodaje zmanjšal, cene pa so ostale visoke, ker je bila večina nabavnih pogodb za leto 2009 sklenjena leta 2008, nekaj dobave, predvidene za leto 2008, pa je bilo odložene do leta 2009. Vendar 5-odstotno povečanje cen v OPP ni bilo dovolj za kritje povečanih stroškov (+ 13 %) kot v predhodnih obdobjih. Nižje stopnje cen so se ponovno izposlovale šele po OPP.
(89)
Kot je obrazloženo v uvodni izjavi (75), je bilo gibanje cen iz zadevne države podobno gibanju cen industrije Unije, vendar so bile ves čas nižje od cen industrije Unije.
Tabela 10
2006
2007
2008
OPP
Cena na enoto na trgu Unije (EUR/tono)
2 569
3 103
3 428
3 585
Indeks (2006 = 100)
100
121
133
140
4.10 Plače
(90)
Med letom 2006 in OPP se je povprečna plača zaposlenega zvišala za 15 %.
Tabela 11
2006
2007
2008
OPP
Letni stroški dela na zaposlenega (000 EUR)
52
56
61
60
Indeks (2006 = 100)
100
108
118
115
4.11 Naložbe
(91)
Med letom 2006 in OPP se je letni naložbeni tok v zadevni izdelek s strani industrije Unije povečal za 37 %. Vendar so se v OPP v primerjavi z letom 2008 naložbe zmanjšale za 14 %.
Tabela 12
2006
2007
2008
OPP
Neto naložbe (EUR)
30 111 801
45 383 433
47 980 973
41 152 458
Indeks (2006 = 100)
100
151
159
137
4.12 Dobičkonosnost in donosnost naložb
(92)
Kljub 40-odstotnemu zvišanju stroškov med obravnavanim obdobjem je industriji Unije med letoma 2006 in 2007 uspelo zvišati cene za več kot za porast stroškov. Zato se je stopnja dobička povečala z 19 % leta 2006 na 26 % leta 2007. Od leta 2007 do leta 2008 so cene in stroški naraščali v istem razmerju, zato je stopnja dobička industrije Unije ostala stabilna, na stopnji iz leta 2007. Nato se je dobiček spet zmanjšal na 19 % zaradi učinka, ki so ga na stroške imele nižja stopnja izkoriščenosti proizvodne zmogljivosti in višje cene surovin. Dobiček se je leta 2009 še naprej zmanjševal, ker je morala industrija Unije znižati cene, da bi te odražale splošno znižanje prodajnih cen na trgu grafitnih elektrod zaradi upadanja povpraševanja v jeklarskem sektorju.
(93)
Donosnost naložb se je zvišala s stopnje 71 % leta 2006 na 103 % leta 2007. Leta 2008 se je zvišala na 119 %, v OPP pa znižala na 77 %. Donosnost naložb se je med letom 2006 in OPP povečala le za 6 odstotnih točk.
Tabela 13
2006
2007
2008
OPP
Neto dobiček prodaje v Unije nepovezanim strankam (% neto prodaje)
19 %
26 %
25 %
19 %
Donosnost naložb (neto dobiček v % neto knjigovodske vrednosti naložb)
71 %
103 %
119 %
77 %
4.13 Denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala
(94)
Neto denarni tok se je med letoma 2006 in 2007 povečal. Leta 2008 se je še naprej povečeval, v OPP pa se je zmanjšal. Denarni tok v OPP je bil 28 % višji kot na začetku obravnavanega obdobja.
(95)
Ni bilo znakov, da bi imela industrija Unije težave pri zbiranju kapitala, zlasti zato, ker so nekateri proizvajalci vključeni v večje skupine.
Tabela 14
2006
2007
2008
OPP
Denarni tok (EUR)
109 819 535
159 244 026
196 792 707
140 840 498
Indeks (2006 = 100)
100
145
179
128
4.14 Stopnja subvencioniranja
(96)
Glede na obseg, tržni delež in cene uvoza iz Indije vpliva dejanskih stopenj subvencioniranja na industrijo Unije ni mogoče obravnavati kot zanemarljivega.
4.15 Okrevanje po učinkih preteklega subvencioniranja in dampinga
(97)
Proučeni kazalci kažejo na določeno izboljšanje gospodarskega in finančnega položaja industrije Unije po uvedbi dokončnih izravnalnih in protidampinških ukrepov leta 2004. Industrija Unije je imela korist od višjih cen in dobička zlasti med letoma 2006 in 2008. To je bilo zaradi pozitivnih tržnih razmer, ki so omogočile ohranjanje višje ravni cen in dobičkonosnosti, čeprav je tržni delež industrije Unije upadal, kot je obrazloženo v uvodni izjavi (81). Vendar se je v istem obdobju tržni delež indijskega uvoza kljub ukrepom povečal, indijski izdelki pa so se uvažali po nižjih cenah od cen industrije Unije. V OPP se je dobiček industrije Unije že začel zmanjševati in se je leta 2009 še bolj zmanjšal zaradi zvišanja stroškov in omejenega povečanja cen.
5. Vpliv subvencioniranega izvoza in drugih dejavnikov
5.1. Vpliv subvencioniranega uvoza
(98)
Kljub povečani potrošnji v Uniji v obravnavanem obdobju se je obseg izvoza iz zadevne države več kot podvojil, tržni delež tega uvoza pa več kot potrojil (glej uvodno izjavo (75)). Če ne upoštevamo protidampinških in izravnalnih dajatev, je uvoz iz zadevne države nelojalno znižal cene industrije Unije, čeprav v OPP za manj kot 2 %.
5.2 Vpliv gospodarske krize
(99)
Ker so leta 2007 in v prvih treh četrtletjih leta 2008 v jeklarski industriji in sorodnih industrijah, vključno z industrijo grafitnih elektrod, prevladovale zelo pozitivne gospodarske razmere, je bilo ob začetku gospodarske krize ob koncu leta 2008 gospodarsko stanje industrije Unije razmeroma dobro. Vendar se zaradi dejstva, da se dobavne pogodbe za grafitne elektrode običajno izposlujejo za 6-12 mesecev, učinek kakršne koli spremembe (povečanja ali zmanjšanja) povpraševanja na cene pokaže šele pozneje. Ker so bile pogodbe za OPP izposlovane v obdobju, ko vplivov gospodarske krize ni bilo mogoče predvideti, je gospodarska kriza v OPP vplivala predvsem na obseg, ker bi industrija Unije kakršen koli vpliv na cene občutila šele pozneje. V zvezi s tem je treba opozoriti, da se je položaj industrije Unije v določenem oziru poslabšal tudi v obdobju pozitivnih gospodarskih razmer, ker je zaradi uvoza iz zadevne države izgubila tržni delež. To poslabšanje ni imelo večjih negativnih vplivov delno zaradi visoke stopnje povpraševanja od leta 2007 do leta 2008, zaradi katerega je industrija Unije obdržala visoko stopnjo obsega proizvodnje in prodaje, delno pa tudi zato, ker je ob zmanjšanju tega obsega v OPP še vedno lahko vzdrževala raven cen zaradi navedenega časovnega zamika.
5.3 Uvoz iz drugih držav
(100)
Ker so v Eurostatove podatke o uvozu po oznakah KN vključeni tudi izdelki, ki so drugi kot izdelek v preiskavi, je bila opravljena naslednja analiza podatkov o uvozu po oznakah TARIC, dopolnjenih z informacijami iz podatkov, zbranih v skladu s členom 24(6) osnovne uredbe. Nekaj uvoza se ni upoštevalo, ker na podlagi razpoložljivih informacij ni bilo videti, da gre za izdelek v preiskavi.
(101)
Ocenjuje se, da se je obseg izvoza iz tretjih držav povečal za 63 %, s približno 11 000 ton leta 2006 na približno 18 500 ton v OPP. Tržni delež uvoza iz drugih držav se je povečal s 6,6 % leta 2006 na 14,4 % v OPP. Povprečna cena uvoza iz tretjih držav se je med letom 2006 in OPP zvišala za 42 %. Videti je, da glavnina uvoza prihaja iz Ljudske republike Kitajske („LRK“), Rusije, Japonske in Mehike, ki so edine države s tržnim deležem, ki je v OPP znašal več kot 1 %. Uvoz iz teh držav je podrobneje proučen v uvodnih izjavah, ki sledijo. Uvoz iz devetih drugih držav skupno predstavlja le tržni delež v višini 2 % in ni podrobneje proučen.
(102)
Tržni delež kitajskega uvoza se je v obravnavanem obdobju povečal za 2,4 odstotne točke (z 0,2 % na 2,6 %). Razpoložljive informacije kažejo, da je ta uvoz potekal po cenah, nižjih od cen industrije Unije in tudi nižjih od cen uvoza s poreklom iz Indije.
(103)
Tržni delež uvoza iz Rusije se je v obravnavanem obdobju povečal za 4,2 odstotne točke (z 1,9 % na 6,1 %). Razpoložljive informacije kažejo, da je ta uvoz potekal po cenah, nekoliko nižjih od cen industrije Unije, vendar višjih od cen uvoza s poreklom iz Indije.
(104)
Tržni delež uvoza iz Japonske se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 0,4 odstotne točke (z 2,0 % na 1,6 %). Razpoložljive informacije kažejo, da je ta uvoz potekal po cenah, ki so bile podobne cenam ali višje od cen industrije Unije in tudi višje od cen uvoza s poreklom iz Indije.
(105)
Tržni delež uvoza iz Mehike se je v obravnavanem obdobju povečal za 1,0 odstotne točke (z 0,9 % na 1,9 %). Razpoložljive informacije kažejo, da je ta uvoz potekal po cenah, višjih od cen industrije Unije in tudi višjih od cen uvoza s poreklom iz Indije.
(106)
Zato ne more biti izključeno, da bi razvoj uvoza iz LRK in Rusije lahko do neke mere vplival na poslabšanje tržnega deleža industrije Unije. Vendar glede na splošnost razpoložljivih podatkov iz uvoznih statistik, ki ne omogočajo primerjave cen glede na tip izdelka, kot je bilo to mogoče pri Indiji na podlagi podrobnih informacij, ki jih je predložil proizvajalec izvoznik, učinka uvoza iz LRK in Rusije ni mogoče zanesljivo ugotoviti.
Tabela 15
2006
2007
2008
OPP
Obseg uvoza iz drugih držav (v tonah)
11 289
11 243
19 158
18 443
Indeks (2006 = 100)
100
100
170
163
Tržni delež uvoza iz drugih držav
6,6 %
6,6 %
11,3 %
14,4 %
Cena uvoza iz drugih držav (EUR/tono)
2 467
3 020
3 403
3 508
Indeks (2006 = 100)
100
122
138
142
2006
2007
2008
OPP
Obseg uvoza iz LRK (v tonah)
421
659
2 828
3 380
Indeks (2006 = 100)
100
157
672
804
Tržni delež uvoza iz LRK
0,2 %
0,4 %
1,7 %
2,6 %
Cena uvoza iz LRK (EUR/tono)
1 983
2 272
2 818
2 969
Indeks (2006 = 100)
100
115
142
150
2006
2007
2008
OPP
Obseg uvoza iz Rusije (v tonah)
3 196
2 887
8 441
7 821
Indeks (2006 = 100)
100
90
264
245
Tržni delež uvoza iz Rusije
1,9 %
1,7 %
5,0 %
6,1 %
Cena uvoza iz Rusije (EUR/tono)
2 379
2 969
3 323
3 447
Indeks (2006 = 100)
100
125
140
145
2006
2007
2008
OPP
Obseg uvoza iz Japonske (v tonah)
3 391
2 223
3 731
2 090
Indeks (2006 = 100)
100
66
110
62
Tržni delež uvoza iz Japonske
2,0 %
1,3 %
2,2 %
1,6 %
Cena uvoza iz Japonske (EUR/tono)
2 566
3 131
3 474
3 590
Indeks (2006 = 100)
100
122
135
140
2006
2007
2008
OPP
Obseg uvoza iz Mehike (v tonah)
1 478
2 187
2 115
2 465
Indeks (2006 = 100)
100
148
143
167
Tržni delež uvoza iz Mehike
0,9 %
1,3 %
1,2 %
1,9 %
Cena uvoza iz Mehike (EUR/tono)
2 634
3 629
4 510
4 554
Indeks (2006 = 100)
100
138
171
173
6. Sklep
(107)
Kot je razvidno iz uvodne izjave (75), se je obseg uvoza iz zadevne države med letom 2006 in OPP več kot podvojil. Dejstvo, da se je potrošnja v istem obdobju zmanjšala za 25 %, je povzročilo veliko povečanje tržnega deleža indijskih izvoznikov, in sicer z 1,5 % leta 2006 na približno 5 % v OPP. Čeprav so indijske cene izvoza v Unijo med obravnavanim obdobjem precej narasle zaradi na splošno visokih tržnih cen, so še vedno nelojalno nižale prodajne cene industrije Unije.
(108)
Med letom 2006 in OPP je kljub protidampinškim in izravnalnim ukrepom prišlo do negativnega razvoja številnih pomembnih kazalcev: obseg proizvodnje in prodaje sta se zmanjšala za 29 % oziroma 39 %, izkoriščenost zmogljivosti se je zmanjšala za 28 %, čemur je sledilo znižanje stopenj zaposlenosti in produktivnosti. Čeprav se del tega negativnega razvoja lahko pojasni z močnim zmanjšanjem potrošnje, ki je v obravnavanem obdobju upadla za skoraj 25 %, je treba močno zmanjšanje deleža industrije Unije (za 15,9 odstotne točke med letom 2006 in OPP) pripisati tudi stalnemu naraščanju tržnega deleža uvoza iz Indije.
(109)
Razmeroma visoke stopnje dobička v OPP so bile večinoma posledica stalno visoke ravni cen iz razlogov, navedenih v uvodni izjavi (88). Zato je bilo ugotovljeno, da se je položaj industrije Unije med obravnavanim obdobjem poslabšal in da je bil ob koncu OPP kljub razmeroma visoki stopnji dobička občutljiv, ko jo je pri naporu, da bi obdržala obseg prodaje in dovolj visoko raven cen ob zmanjšanju povpraševanja ovirala vedno večja prisotnost indijskega subvencioniranega uvoza.
F. VERJETNOST NADALJEVANJA IN PONOVITVE ŠKODE
1. Uvodne opombe
(110)
Kot je že bilo razvidno, je uvedba izravnalnih ukrepov omogočila le delno okrevanje od škode, ki jo je utrpela industrija Unije. Vendar se je, ko so visoke stopnje potrošnje Unije, prisotne v večini obravnavanega obdobja, izginile v OPP, industrija Unije znašla v občutljivem in ranljivem položaju, pri čemer je bila še vedno izpostavljena škodljivemu učinku subvencioniranega uvoza iz Indije. Ob koncu OPP je bila sposobnost industrije Unije, da bi krila povečane stroške, še zlasti majhna.
2. Povezava med obsegom izvoza in cenami za tretje države ter obsegom izvoza in cenami za Unijo
(111)
Ugotovljeno je bilo, da je bila povprečna cena indijskega izvoza za države, ki niso članice Unije, pod povprečno izvozno ceno za Unijo in tudi pod cenami na domačem trgu. Prodaja indijskih izvoznikov v države, ki niso članice Unije, je potekala v znatnih količinah, ki so predstavljale večino njihovega celotnega izvoza. Zato se je štelo, da bi prenehanje veljavnosti ukrepov indijske izvoznike spodbudilo, da bi znatno količino izvoza iz drugih tretjih držav preusmerili na privlačnejši trg Unije po ravneh cen, ki bi bile verjetno še vedno pod trenutnimi ravnmi cen izvoza v Unijo, tudi če bi bile višje od cen v tretjih državah.
3. Neizkoriščene zmogljivosti in zaloge na indijskem trgu
(112)
Sodelujoči indijski proizvajalec je imel znatne neizkoriščene zmogljivosti ter jo je leta 2010/2011 nameraval še povečati. Zato obstaja zmogljivost za znatno povečanje izvoznih količin v Uniji, zlasti ker ne kaže, da morebitno dodatno proizvodnjo lahko absorbirajo trgi tretjih držav ali domači trg.
(113)
V pripombah v zvezi z razkritjem je sodelujoči indijski proizvajalec trdil, da sta njegove neizkoriščene zmogljivosti večinoma povzročila gospodarska kriza in posledično zmanjšano povpraševanje. Vendar se precejšen del neizkoriščenih zmogljivosti družbe lahko pojasni z dejstvom, da je družba med letom 2006 in OPP svoje zmogljivosti precej povečala. Treba je tudi opozoriti, da družba načrtuje dodatno povečanje zmogljivosti. Poleg tega je treba tudi opozoriti, da ima podobne zmogljivosti in izkoriščenost tudi drug indijski proizvajalec, ki ni sodeloval, ter da je nedavno tudi sam napovedal še večje povečanje zmogljivosti.
4. Sklep
(114)
Proizvajalci zadevne države imajo priložnost povečanja in/ali preusmerjanja obsega izvoza na trg Unije. Poleg tega so cene indijskega izvoza v tretje države nižje od cen izvoza v Unijo. Preiskava je pokazala, da je na podlagi primerljivih tipov izdelka sodelujoči proizvajalec izvoznik prodajal zadevni izdelek po cenah, ki so bile nižje od cen industrije Unije. Zelo verjetno je, da bi se te cene znižale v skladu z nižjimi cenami, ki se zaračunavajo za preostali svet. Takšno obnašanje cen bi skupaj z zmožnostjo izvoznikov v zadevni državi, da na trg Unije dobavijo znatne količine zadevnega izdelka, po vsej verjetnosti imelo negativen učinek na gospodarski položaj industrije Unije.
(115)
Iz zgoraj navedenega je razvidno, da industrija Unije ostaja v občutljivem in ranljivem položaju. Če bi bila industrija Unije izpostavljena povečanemu obsegu uvoza iz zadevne države po subvencioniranih cenah, bi verjetno prišlo do poslabšanja njene prodaje, tržnega deleža, prodajnih cen in posledično tudi do poslabšanja finančnega stanja v takšnih stopnjah, kot so bile ugotovljene v prvotni preiskavi. Na podlagi tega je bilo ugotovljeno, da bi bila po vsej verjetnosti posledica razveljavitve ukrepov poslabšanje že tako občutljivega položaja in ponovitev znatne škode v industriji Unije.
G. INTERES UNIJE
1. Uvod
(116)
V skladu s členom 31 osnovne uredbe je bilo proučeno, ali bi bila ohranitev veljavnih izravnalnih ukrepov v nasprotju z interesom Unije kot celote. Določitev interesa Unije je temeljila na oceni različnih vpletenih interesov, tj. interesu industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov.
(117)
Opozoriti je treba, da se v prvotni preiskavi sprejetje ukrepov ni štelo za nasprotno interesu Unije. Poleg tega dejstvo, da je sedanja preiskava pregled, tj. analiza položaja, v katerem že veljajo izravnalni ukrepi, omogoča oceno kakršnega koli nesorazmernega negativnega učinka, ki ga imajo trenutni izravnalni ukrepi na zadevne strani.
(118)
Na podlagi tega je bilo proučeno, ali kljub sklepnim ugotovitvam o verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škodljivega subvencioniranja obstajajo utemeljeni razlogi, ki bi privedli do ugotovitve, da v tem posebnem primeru ohranitev ukrepov ni v interesu Unije.
2. Interes industrije Unije
(119)
Industrija Unije dokazuje, da je strukturno sposobna preživeti. To je potrdil pozitiven razvoj gospodarskega položaja po uvedbi izravnalnih ukrepov leta 2004. Zlasti pa je dejstvo, da se je dobičkonosnost industrije Unije povečala v nekaj letih pred OPP, v močnem nasprotju s položajem pred uvedbo ukrepov. Vendar je industrija Unije v obravnavanem obdobju stalno izgubljala tržni delež, uvoz iz zadevne države pa se je močno povečal. Brez ukrepov bi bil položaj industrije Unije verjetno še slabši.
3. Interes uvoznikov/uporabnikov
(120)
Za sodelovanje se ni javil noben od devetih kontaktiranih nepovezanih uvoznikov.
(121)
Javilo se je sedemnajst uporabnikov in predložilo izpolnjene vprašalnike. Večina uporabnikov grafitnih elektrod nekaj let ni dobavljala iz Indije in je zato ostala nevtralna glede možnega nadaljevanja ukrepov, šest uporabnikov pa je vsaj delno uporabljalo indijske elektrode. Štirje uporabniki so trdili, da bi nadaljevanje ukrepov imelo škodljiv učinek na konkurenčnost. Eno združenje (Eurofer) je močno nasprotovalo nadaljevanju ukrepov in trdilo, da se je zaradi ukrepov večina indijskih izvoznikov umaknila s trga EU. Združenje trdi, da bi nadaljevanje ukrepov oviralo proizvajalce jekla pri razvoju drugih nabavnih virov in bi industriji Unije omogočilo ohranjanje dominantnega, skoraj duopolnega položaja. Vendar je iz razvoja indijskega uvoza po uvedbi ukrepov jasno, da do tako velikega umika ni prišlo: v obravnavanem obdobju se je uvoz iz Indije namreč znatno povečal. Poleg tega je preiskava pokazala, da vedno več grafitnih elektrod vstopa na trg Unije iz številnih tretjih držav. Glede trdnosti položaja industrije Unije na trgu je treba opozoriti, da se je njen tržni delež v obravnavanem obdobju zmanjšal za skoraj 16 procentnih točk (glej uvodno izjavo (81)). Končno pa je to združenje tudi priznalo, da grafitne elektrode predstavljajo le razmeroma majhen del celotnih stroškov proizvajalcev jekla.
(122)
Treba je tudi opozoriti, da je bilo v prvotni preiskavi ugotovljeno, da uvedba ukrepov ne bi imela znatnega učinka na uporabnike (9). Kljub petletnim ukrepom se je dobava uvoznikov/uporabnikov v Uniji nadaljevala, med drugim iz Indije. Prav tako ni bilo navedenih nobenih znakov, ki bi kazali na težave pri iskanju drugih virov. Treba je tudi opozoriti, da je bilo v zvezi z učinkom uvedbe ukrepov na uporabnike v prvotni preiskavi ugotovljeno, da glede na zanemarljive stroške, ki jih ima uporabniška industrija za grafitne elektrode, ni verjetno, da bo kakršno koli povečanje stroškov znatno vplivalo na uporabniško industrijo. Po uvedbi ukrepov ni bilo ugotovljenih znakov, ki bi kazali nasprotno. Zato se sklene, da ni verjetno, da bo ohranitev izravnalnih ukrepov resno vplivala na položaj uvoznikov/uporabnikov v Uniji.
4. Sklep
(123)
Glede na zgoraj navedeno je bilo ugotovljeno, da ni tehtnih razlogov, ki bi nasprotovali ohranitvi obstoječih protidampinških ukrepov.
H. IZRAVNALNI UKREPI
(124)
Vse strani so bile obveščene o osnovnih dejstvih in pomislekih, na podlagi katerih se je nameravala priporočiti ohranitev veljavnih ukrepov. Določeno je bilo tudi obdobje, v katerem so lahko predložile pripombe v zvezi s tem razkritjem. Stališča in pripombe so bili ustrezno upoštevani, kadar je bilo to upravičeno.
(125)
Iz navedenega sledi, da je v skladu s členom 18(2) osnovne uredbe treba ohraniti izravnalne ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz nekaterih grafitnih elektrod s poreklom iz Indije. Opozoriti je treba, da te ukrepe predstavljajo dajatve ad valorem.
(126)
Individualne stopnje izravnalne dajatve za družbe, določene v tej uredbi, se uporabljajo le za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvajajo te družbe in tako določeni navedeni pravni subjekti. Uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvaja katera koli druga družba, ki v izvedbenem delu te uredbe ni izrecno navedena z nazivom in naslovom, vključno s subjekti, ki so povezani s katerim koli izrecno navedenim subjektom, teh stopenj ne morejo uporabiti in zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“.
(127)
Vsak zahtevek za uporabo teh individualnih stopenj izravnalne dajatve (npr. zaradi spremembe imena subjekta ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) je treba takoj predložiti Komisiji (10), skupaj z vsemi potrebnimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje ter domače in izvozne prodaje, povezani z navedeno spremembo imena ali navedeno spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Ta uredba bo po potrebi ustrezno spremenjena s posodobitvijo seznama družb, upravičenih do individualnih stopenj dajatve -
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Uvede se dokončna izravnalna dajatev na uvoz grafitnih elektrod, ki se uporabljajo za električne peči, navidezne gostote 1,65 g/cm3 ali več in električnega upora 6,0 μΩ.m ali manj, in ki so trenutno uvrščene v oznako KN ex85451100 (oznaka TARIC8545110010), ter šob, ki se uporabljajo za take elektrode in so trenutno uvrščene v oznako KN ex85459090 (oznaka TARIC8545909010), ne glede na to, ali so uvožene skupaj ali ločeno, s poreklom iz Indije.
2. Stopnja veljavne dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve za izdelke iz odstavka 1, ki jih proizvajajo spodaj navedene družbe, je:
Družba
Dokončna dajatev
(%)
Dodatna oznaka TARIC
Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta - 700016, West Bengal
6,3
A530
HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector1, Noida - 201301, Uttar Pradesh
7,0
A531
Vse druge družbe
7,2
A999
3. Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavne določbe o carinah.
Člen 2
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 13. decembra 2010