РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1186/2010 НА СЪВЕТА
от 13 декември 2010 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои системи от графитни електроди с произход от Индия след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 и член 11, параграфи 2, 5 и 6 от него,
като взе предвид предложението, представено от Европейската комисия („Комисията“) след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
След провеждането на антидъмпинговото разследване („първоначалното разследване“), с Регламент (ЕО) № 1629/2004 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои графитни електроди, понастоящем класирани в код по КН ex 8545 11 00, и нипели, които се използват за тези електроди, класирани в код по КН ex 8545 90 90 с произход от Индия („окончателните антидъмпингови мерки“). Мерките бяха под формата на адвалорно мито от 0 %.
(2)
След провеждането на разследване за субсидиране на вноса, с Регламент (ЕО) № 1628/2004 (3) Съветът наложи окончателно изравнително мито върху вноса на някои графитни електроди, понастоящем класирани в код по КН ex 8545 11 00, и нипели, които се използват за тези електроди, класирани в код по КН ex 8545 90 90 с произход от Индия („окончателните изравнителни мерки“). Мерките бяха под формата на адвалорно мито от 15,7 % с изключение за едно дружество, за което митническата ставка беше 7 %.
(3)
След ex officio частично междинно преразглеждане на изравнителните мерки, с Регламент (ЕО) № 1354/2008 (4) Съветът измени Регламент (ЕО) № 1628/2004 и Регламент (ЕО) № 1629/2004. Окончателните изравнителни мита бяха променени на 6,3 % и 7,0 % за внос от поименно посочени износители с остатъчно мито от 7,2 %. Окончателните антидъмпингови мита бяха променени на 9,4 % и 0 % за внос от поименно посочени износители с остатъчна митническа ставка от 8,5 %.
2. Искане за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките
(4)
След публикуване на известие за предстоящо изтичане на срока (5) на действащите окончателни антидъмпингови мерки, на 18 юни 2009 г. Комисията получи искане за откриване на преразглеждане с оглед изтичането на срока на посочените мерки съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент. Искането беше подадено от трима производители от Съюза: Graftech International, SGL Carbon GmbH и Tokai ERFTCARBON GmbH („заявителите“), които представляват основен дял - в настоящия случай над 90 % от общото производство в Съюза на някои системи от графитни електроди.
(5)
Искането се основава на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно ще доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга и на причинената от него вреда на промишлеността на Съюза.
3. Откриване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие
(6)
След като се консултира с Консултативния комитет и установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие, Комисията обяви на 17 септември 2009 г. с известие за започване на процедура, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (6) („известието за започване на преразглеждане“), започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
4. Успоредни разследвания
(7)
С известие за образуване на производство, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз на 17 септември 2009 г. (7), Комисията също така съобщи за започването на разследване за преглед с оглед изтичането на срока на действие на окончателните изравнителни мерки въз основа на член 18 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (8).
5. Разследване
5.1. Разследван период
(8)
Разследването на продължаването или повтарянето на дъмпинга обхвана периода от 1 юли 2008 г. до 30 юни 2009 г. („разследван период в рамките на преразглеждането“, или „РПП“). Прегледът на тенденциите, необходими, за да се направи оценка на вероятността от продължаване или повтаряне на вредата, обхвана периода от 1 януари 2006 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането („разглеждания период“).
5.2. Страни, засегнати от разследването
(9)
Комисията уведоми официално за откриването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие заявителите, другите известни производители от Съюза, производителите износители, вносителите, ползвателите, за които се знаеше, че са засегнати, и представителите на страната на износа. На заинтересованите страни беше предоставена възможността да изложат в писмена форма становищата си и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за започване на преразглеждане.
(10)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че има конкретни основания, поради които следва да бъдат изслушани, бе дадена такава възможност.
(11)
Предвид очевидно големия брой несвързани вносители беше счетено за целесъобразно - в съответствие с член 17 от основния регламент, да се прецени дали следва да се използва представителна извадка. За да може Комисията да реши дали е необходимо да се използва представителна извадка и ако да - да се подбере извадка, съгласно член 17 от основния регламент от горепосочените страни беше поискано да заявят своя интерес в рамките на 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, изискана в известието за започване на преразглеждане. Нямаше обаче несвързани вносители, които да предложат своето съдействие. Следователно изготвянето на представителна извадка не бе необходимо.
(12)
Комисията изпрати въпросници до всички страни, за които се знаеше, че са засегнати и които се представиха в рамките на срока, посочен в известието за започване на преразглеждане. Бяха получени отговори от три групи от производители от Съюза (т.е. заявителите), един производител износител и 17 ползватели. Нито един от вносителите не се отзова по време на изготвянето на представителната извадка и в хода на разследването нямаше други вносители, които да представят информация на Комисията или да се представят.
(13)
Само единият от двамата известни производители износители в Индия, а именно HEG Limited (наричан по-долу „HEG“), съдейства напълно по време на преразглеждането, като представи отговор на въпросника. В тази връзка следва да се отбележи, че по време на първоначалното разследване пълното официално наименование на това дружество беше Hindustan Electro Graphite Limited. Впоследствие дружеството промени наименованието си на HEG Limited. Вторият производител износител, който оказваше съдействие по време на първоначалното разследване, а именно Graphite India Limited (наричан по-долу „GIL“), реши да не представя отговор на въпросника в рамките на настоящото преразглеждане.
(14)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга и на произтичащата от него вреда, както и на интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в следните заинтересовани страни:
а)
производители от Съюза
-
SGL Carbon GmbH, Wiesbaden и Meitingen, Германия;
-
Graftech Switzerland SA, Bussigny, Швейцария;
-
Graftech Iberica S.L., Ororbia, Испания;
-
Tokai ERFTCARBON GmbH, Grevenbroich, Германия.
б)
производител износител в Индия
-
HEG Limited, Bhopal.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(15)
Разглежданият при настоящото преразглеждане продукт e същият като този от първоначалното разследване, а именно графитни електроди от вид, използван за електрически пещи, с видима плътност от 1,65 g/cm3 или по-голяма и електрическо съпротивление от 6,0 μΩ.m или по-малко, понастоящем класирани в код по КН ex 8545 11 00, и нипели, използвани за такива електроди, класирани в код по КН ex 8545 90 90, внесени заедно или поотделно, с произход от Индия („разглежданият продукт“).
(16)
Разследването потвърди, че както и при първоначалното разследване, разглежданият продукт и продуктът, произвеждан и продаван от производителя износител на вътрешния пазар на Индия, а също продуктите, произвеждани и продавани в Съюза от производителите от Съюза, имат едни и същи основни физически и технически характеристики, както и същите начини на използване и следователно се считат за сходни продукти по смисъла член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТАРЯНЕ НА ДЪМПИНГА
(17)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше проверено дали е вероятно изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга.
1. Общи положения
(18)
Един производител износител от Индия оказа съдействие. Вторият известен производител износител не оказа съдействие при разследването.
(19)
Сравнението на обема на износа на оказалия съдействие производител износител с общия обем на износа към Съюза от Индия показа, че делът на оказалия съдействие производител износител представлява преобладаващата част от вноса в Съюза от Индия по време на РПП. Следователно бе счетено, че степента на съдействие е голяма.
2. Дъмпинг на вноса по време на РПП
2.1. Нормална стойност
(20)
Съгласно член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията най-напред провери дали продажбите на сходния продукт, реализирани от оказалия съдействие производител износител на вътрешния пазар към независими клиенти, са били представителни, т.е. дали общият обем на тези продажби е бил равен на най-малко 5 % от общия обем на съответстващите експортни продажби за Съюза.
(21)
Впоследствие Комисията определи онези видове сходен продукт, продавани на вътрешния пазар от дружеството, които са идентични или пряко сравними с видовете, продадени за износ към Съюза. Показателите, отчитани при определянето на видовете системи от графитни електроди, бяха: i) дали се продават със или без нипели; ii) диаметърът им; и iii) дължината им.
(22)
Оказалият съдействие производител износител заяви, че фактът, че системите от графитни електроди се произвеждат от кокс с различно качество (основна суровина), също следва да се вземе предвид, когато се установяват идентични или пряко сравними видове системи от графитни електроди. И в действителност бе потвърдено, че в производствения процес дружеството е използвало два различни вида кокс: внасян иглест кокс, който е с по-високо качество, и обикновен кокс, който може да се набави на индийския пазар. Също така бе потвърдено, че в зависимост от използвания вид кокс се определят и разходите за производство и цената на крайния продукт.
(23)
Поради тази причина, за да се гарантира обективно сравнение, Комисията раздели всеки от видовете на продукта на продукти с по-ниско и продукти с по-високо качество за целите на изчислението на дъмпинга.
(24)
Беше проучено допълнително дали продажбите на вътрешния пазар на оказалия съдействие производител износител са представителни за всички видове на продукта, т.е. дали продажбите на вътрешния пазар на всеки вид продукт са съставлявали поне 5 % от обема на продажбите на същия продукт, осъществени за Съюза. За видовете на продукта, чиито продажби на вътрешния пазар са били в представителни количества, бе проверено дали тези продажби са били извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент.
(25)
Проверката дали вътрешните продажби на всеки вид на продукта, продаван на вътрешния пазар в представителни количества, могат да бъдат разглеждани като извършени при обичайни търговски условия беше извършена посредством установяването на дела на продажбите на въпросния вид продукти на независими клиенти, които носеха печалба. Във всички случаи, когато продажбите на вътрешния пазар на даден вид на продукта бяха направени в достатъчно количество при обичайни търговски условия, нормалната стойност се основаваше на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност на всички продажби на вътрешния пазар на въпросния вид, извършени по време на РПП.
(26)
За останалите видове на продукта, чиито продажби на вътрешния пазар не са били в представителни количества или не са били извършени при обичайни търговски условия, нормалната стойност беше определена в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент. Нормалната стойност беше определена, като към производствените разходи на изнасяния вид, по отношение на които при необходимост е извършена дооценка, се добави разумен процент за разходи за реализация, общи и административни разходи и разумен марж на печалбата на основата на действителните данни за производството и продажбите на сходния продукт при обичайни търговски условия, като данните се предоставят от разследвания производител в съответствие с първото изречение от член 2, параграф 6 от основния регламент.
2.2. Експортна цена
(27)
Тъй като всички експортни продажби на оказалия съдействие индийски производител износител за Съюза са били извършени пряко за независими клиенти, експортната цена беше формирана на основата на реално платените или дължими цени за разглеждания продукт съгласно член 2, параграф 8 от основния регламент.
2.3. Сравнение
(28)
Сравнението между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена беше извършено на базата на цена франко завода и на едно и също ниво на търговия. За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент бяха взети предвид разликите във факторите, за които беше доказано, че се отразяват върху цените и съпоставимостта им. За целта, когато беше приложимо и обосновано, бяха направени дооценки с оглед на разликата по отношение на разходите за транспорт, застраховка, обработка, натоварване и съпътстващите разходи, финансовите разходи, банковите такси и платените от заявителя антидъмпингови мита.
(29)
Оказалият съдействие индийски производител износител твърдеше, че в неговия случай схемата за кредитиране на заплащането на митнически задължения (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPBS) на практика е схема за възстановяване на мита, тъй като лицензите по схемата DEPBS се използват само за плащане на митата за вноса на суровините, използвани за производството на графитните електродни системи. Следователно разходите за митата за вноса, плащани за суровините, се възстановяват, когато продуктът се изнася, което води до по-ниска експортна цена. Следователно дружеството твърдеше, че следва да се направи дооценка на цените на вътрешния пазар, тъй като те не са повлияни от възстановяването на стойността на митата за внос. Разследването показа, че противно на твърденията дружеството използва безмитно внесените суровини както за производството на системи от графитни електроди, предназначени за пазари за износ, така и за производство, предназначено за вътрешния пазар. Следователно схемата DEPBS няма отражение върху ценовата разлика между продаваните на вътрешния пазар и изнасяните продукти и не може да се позволи извършването на дооценка.
2.4. Дъмпингов марж
(30)
Както е предвидено в член 2, параграф 11 от основния регламент, среднопретеглената нормална стойност по видове на продукта беше сравнена със среднопретеглената експортна цена на съответния вид от разглеждания продукт. Въз основа на горната методология дъмпинговият марж, установен за оказалия съдействие производител износител, възлиза на 11-12 %.
(31)
В коментарите си по разгласяването на съществените факти и съображения, въз основата на които бе основано намерението да се препоръча да се продължат съществуващите мерки („окончателното разгласяване“), въпросното дружество заяви, че изчисляването на дъмпинговия марж въз основа на 4 от 12-те месеца на РПП е отклонение от използваната в първоначалното разследване методология, където са взети предвид всичките 12 месеца на разследвания период. Дружеството твърди, следователно, че използваният метод на изчисление е завишил дъмпинговия марж.
(32)
Припомня се, че базирането на изчислението на дъмпинга на период от 4 месеца от РПП е обичайно използваната от Комисията методология при преразглежданията с оглед изтичане на срока на мерките, когато трябва да се определи дали има продължаване на дъмпинга или вероятност от повторение на дъмпинга. При разследването на място бе гарантирано, че 4-те месеца са представителни за целия 12-месечен период. Това бе постигнато посредством съпоставка на разходите и цените от данните за 4-те месеца с тези за оставащите 8 месеца. Освен това подбраните 4 месеца са последните от всяко тримесечие и следователно са равномерно разпределени през 12-месечния период. Следователно Комисията изразява несъгласие с твърдението, че приложената методология променя окончателните заключения по отношение на съществуването на дъмпинг през РПП, както и че с нея е завишен дъмпинговият марж.
(33)
Предвид липсата на съдействие от страна на втория известен индийски производител износител за него не можеше да се изчисли дъмпингов марж. Според искането за преразглеждане обаче износът на посоченото дружество за Съюза също е бил на дъмпингови цени. Тъй като по-голямата част от износа от Индия е свързан с оказалия съдействие индийски производител, за който е установено, че е дъмпингов, и средната цена на разглеждания продукт, внасян от Индия, според Евростат е по-ниска от средната експортна цена на оказалото съдействие дружество, се потвърждава наличието на дъмпинг в национален мащаб.
3. Развитие на вноса, в случай че мерките бъдат отменени
(34)
Освен анализа за осъществяване на дъмпинг през РПП беше разгледана вероятността за повтаряне на дъмпинга. Предвид факта, че само един производител износител от Индия оказа съдействие в настоящото разследване, при заключенията, изложени по-долу, се разчита на данните, предоставени от единственото оказало съдействие дружество, както и на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент, а именно данните от Евростат и искането за преразглеждане.
(35)
В това отношение бяха анализирани следните елементи: свободният капацитет на индийските производители износители; привлекателността на пазара на Съюза за индийските производители и експортните цени за трети държави.
3.1. Свободен капацитет на износителите
(36)
Що се отнася до оказалия съдействие индийски производител износител, разследването показа, че той има свободен капацитет. Освен това дружеството открито заяви, че възнамерява да увеличи капацитета си. Следва също така да се подчертае, че дружеството е ориентирано към износ, като голяма част от оборота през РПП е генерирана от експортни продажби и че Съюзът остава важно направление за износа въпреки действащите мерки.
(37)
По отношение на втория индийски производител, според искането за преразглеждане, дружеството вече значително е увеличило капацитета си след налагането на мерките и планира да го увеличава още повече. Следователно не може да се изключи, че при липсата на мерки поне част от този увеличен капацитет може да бъде пренасочен към пазара на Съюза.
3.2. Привлекателност на пазара на Съюза
(38)
Привлекателността на пазара на Съюза може да бъде илюстрирана с факта, че налагането на антидъмпингови и изравнителни мита не е попречило на разрастването на износа от Индия. Напротив, през последните три години износителите от Индия увеличиха повече от два пъти износа си, а пазарният им дял в Съюза нарасна с повече от три пъти. Следва също така да се подчертае, че в рамките на този период нивото на цените на пазара на Съюза нарасна с 40 %.
3.3. Експортни цени за трети държави
(39)
По отношение на износа за трети държави разследването показа, че през РПП нивото на експортните цени франко завод на оказалото съдействие дружество са били по-ниски от експортните цени за Съюза, за които беше установено, че са дъмпингови. Следователно може да се очаква, че при липсата на мерки оказалият съдействие производител износител ще пренасочи поне част от износа си към Съюза предвид привлекателността на пазара там.
3.4. Заключение за вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга
(40)
С оглед на описаните по-горе констатации може да се направи изводът, че износът от Индия все още е на дъмпингови цени и че съществува вероятност от продължаване на дъмпинга на пазара на Съюза, ако сегашните антидъмпингови мерки бъдат премахнати. И действително, предвид съществуващия в Индия свободен капацитет и привлекателността на пазара на Съюза изглежда съществува стимул за индийските производители износители да увеличат износа си за пазара на Съюза на дъмпингови цени, поне що се отнася до оказващия съдействие производител износител.
Г. ДЕФИНИРАНЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
1. Производство на Съюза
(41)
В Съюза сходният продукт се произвежда от пет дружества или групи дружества, чието производство съставлява общото производство на Съюза на сходния продукт по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
2. Промишленост на Съюза
(42)
Две от петте групи дружества не изказаха подкрепата си за искането и не оказаха съдействие по време на разследването чрез представяне на отговори на въпросника. Следните три групи производители подадоха искането и се съгласиха да окажат съдействие: Graftech International, SGL Carbon GmbH и Tokai ERFTCARBON GmbH.
(43)
Тези три групи дружества на производители представляват основна част от цялостното производство на Съюза на сходния продукт, тъй като делът им е 90 % от общото производство на Съюза на някои системи от графитни електроди, както е изложено в съображение 4 по-горе. Следователно се счита, че те съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и оттук нататък ще бъдат наричани „промишлеността на Съюза“.
Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Предварителни бележки
(44)
Предвид това, че само един производител износител от Индия на разглеждания продукт оказа съдействие в настоящото разследване, данните, свързани с вноса в Европейския съюз на разглеждания продукт с произход от Индия, не са представени в точни стойности, за да се запази поверителността в съответствие с член 19 от основния регламент.
(45)
Състоянието на промишлеността на системите от графитни електроди е тясно свързано с това на стоманодобивния сектор, тъй като графитните електроди се използват в сектора за производство на електростомана. В този смисъл следва да се отбележи, че през 2007 г. и до първите три тримесечия на 2008 г. се наблюдаваха много положителни пазарни условия в рамките на стоманодобивната промишленост и като следствие от това - и за промишлеността на графитните електроди.
(46)
Следва да се отбележи, че обемът на продажбите на графитните електроди се движеше повече или по-малко в съответствие с обема на стоманодобива. Договорите за доставка на графитни електроди обаче, в чийто обхват попадат цените и количествата, обикновено се договарят за периоди от 6-12 месеца. Следователно обикновено се наблюдава забавяне във времето между развитието на обемите продажби, причинени от промени в търсенето, и евентуално последващо въздействие върху цените.
2. Потребление на пазара на Съюза
(47)
Потреблението на Съюза беше определено въз основа на обема на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, оценка на обема на продажбите на другите производители в Съюза на пазара на Съюза, данни на Евростат за вноса и данните, събирани в съответствие с член 14, параграф 6 от основния регламент. Както беше направено по време на първоначалното разследване (9), част от вноса не беше взета предвид, тъй като въз основа на наличната информация този внос не беше на продукта, предмет на разследването.
(48)
Между 2006 г. и РПП потреблението в Съюза е спаднало с почти 25 %, като основният спад е бил в периода между 2008 г. и РПП. Следва да се отбележи, че поради много положителните пазарни условия в началото на разглеждания период потреблението на Съюза е било на много високи нива и е нараснало с 30 % между разследвания период в рамките на първоначалното разследване и 2006 г.
Таблица 1
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Общо потребление на Съюза (в тонове)
170 035
171 371
169 744
128 437
Индекс (2006 г.=100)
100
101
100
76
3. Обем, пазарен дял и цени на вноса от Индия
(49)
Обемът на вноса с произход от Индия („засегнатата държава“) е нараснал със 143 процентни пункта през разглеждания период и е достигнал ниво от 5 000 до 7 000 тона през РПП. Пазарният дял на вноса от засегнатата държава е нараснал с повече от три пъти между 2006 г. и РПП, когато е достигнал до ниво от около 5 %. През РПП пазарният дял е продължил да расте въпреки значителния спад в търсенето. Цените на вноса от засегнатата държава са нараснали с 52 % през разглеждания период, като са следвали тенденция, подобна на наблюдаваната при цените на промишлеността на Съюза, но са останали значително по-ниски от цените на промишлеността на Съюза. Данните в таблица 2 не са представени с точните стойности от съображения за поверителност, тъй като в Индия има само двама известни производители износители.
Таблица 2
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на вноса от засегнатата държава (в тонове)
От 2 000 до 3 000
От 3 000 до 4 000
От 7 000 до 9 000
От 5 000 до 7 000
Индекс (2006 = 100)
100
123
318
243
Пазарен дял на вноса от засегнатата държава
Около 1,5 %
Около 2 %
Около 5 %
Около 5 %
Цени на вноса от засегнатата държава (евро/тон)
Около 2 000
Около 2 600
Около 3 000
Около 3 200
Индекс (2006 = 100)
100
133
145
152
4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(50)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията изследва всички съответни икономически фактори и показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза.
4.1. Производство
(51)
През РПП производството е намаляло с 29 % в сравнение с 2006 г. Производството на промишлеността на Съюза първоначално е нараснало с 2 % през 2007 г. в сравнение с 2006 г., след което е спаднало рязко, най-вече през РПП.
Таблица 3
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Производство (в тонове)
272 468
278 701
261 690
192 714
Индекс (2006 г.=100)
100
102
96
71
4.2. Капацитет и равнище на използване на капацитета
(52)
Производственият капацитет е намалял незначително (като цяло с 2 %) между 2006 г. и РПП. Тъй като производството също е намаляло през 2008 г., най-вече през РПП, полученото равнище на използване на капацитета като цяло е показало намаление с 25 процентни пункта между 2006 г. и РПП.
Таблица 4
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Производствен капацитет (в тонове)
298 500
292 250
291 500
293 500
Индекс (2006 = 100)
100
98
98
98
Използване на капацитета
91 %
95 %
90 %
66 %
Индекс (2006 = 100)
100
104
98
72
4.3. Стокови наличности
(53)
Равнището на крайните стокови наличности на промишлеността на Съюза е останало непроменено през 2007 г. в сравнение с 2006 г., а след това е намаляло с 10 % през 2008 г. През РПП нивото на складовите наличности е нараснало незначително, но е било 5 % по-ниско, отколкото през 2006 г.
Таблица 5
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Стокови наличности в края на периода (в тонове)
21 407
21 436
19 236
20 328
Индекс (2006 = 100)
100
100
90
95
4.4. Обем на продажбите
(54)
Продажбите от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза на несвързани клиенти са намалели с 39 % през разглеждания период. Те са били много високи в началото на разглеждания период, като са нараснали с приблизително 70 % в сравнение с разследвания период в рамките на първоначалното разследване. Обемът на продажбите е намалял слабо през 2007 и 2008 г., но е останал на сравнително високо равнище (през 2008 г. те все още са били 47 % над нивото на разследвания период в рамките на първоначалното разследване). Обемът на продажбите обаче е спаднал значително между 2008 г. и РПП (с почти една трета).
Таблица 6
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на продажбите на Съюза към несвързани клиенти (тонове)
143 832
139 491
124 463
88 224
Индекс (2006 г. = 100)
100
97
87
61
4.5. Пазарен дял
(55)
Пазарният дял на промишлеността на Съюза е спаднал постепенно с почти 16 процентни пункта между 2006 и РПП (от 84,6 % до 68,7 %).
Таблица 7
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Пазарен дял на промишлеността на Съюза
84,6 %
81,4 %
73,3 %
68,7 %
Индекс (2006 г.= 100)
100
96
87
81
4.6. Растеж
(56)
Между 2006 г. и РПП потреблението в Съюза е спаднало с почти 25 %. Промишлеността на Съюза е загубила почти 16 процентни пункта пазарен дял, докато разглежданият внос е спечелил 3,4 процентни пункта пазарен дял.
4.7. Заетост
(57)
Равнището на заетостта в промишлеността на Съюза е спаднало със 7 % между 2006 г. и РПП.
Таблица 8
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Заетост за разглеждания продукт (в хора)
1 942
1 848
1 799
1 804
Индекс (2006 г. = 100)
100
95
93
93
4.8. Производителност
(58)
Производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, разглеждана като продукция на заето лице за една година, е намаляла с 24 % между 2006 г. и РПП. Тя е нараснала слабо през 2007 и 2008 г., след което е намаляла с почти 25 % през РПП.
Таблица 9
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Производителност (в тонове на работник)
140
151
146
107
Индекс (2006 г. = 100)
100
107
104
76
4.9. Продажни цени и фактори, които засягат цените на вътрешния пазар
(59)
Единичните продажни цени на промишлеността на Съюза са отбелязали положителна тенденция, като са нараснали с 40 % през разглеждания период. Това се дължи на следното: i) общото ниво на цените на пазара, ii) необходимостта от компенсиране на увеличения в производствените разходи, и iii) начина, по който се определят цените по договорите за доставка.
(60)
През 2007 и 2008 г. промишлеността на Съюза е успяла да повиши цените в контекста на цялостното повишаване на цените на пазара, което се е дължало на запазилото се голямо търсене на графитни електроди. Това търсене е било в резултат от много положителните пазарни условия, наблюдавани в стоманодобивния сектор до първите три тримесечия на 2008 г., както е изложено в съображение 45.
(61)
Цените също така са се повишили през 2007 и 2008 г., отчасти за да компенсират нарастващите производствени разходи, и по-специално цената на суровините. За периода 2006-2008 г. разходите са се увеличили с 23 %. Промишлеността на Съюза обаче е успяла да компенсира това посредством значителното увеличаване на цените (+ 33 %).
(62)
Цените са продължили да растат през РПП, макар вече в по-малка степен (+ 5 %). Фактът, че цените не са намалели по време на период, когато търсенето е спаднало, се обяснява с начина, по който на пазара се установяват договорите за доставка, и с факта, че повечето договори за доставка за 2009 г. са били сключени през 2008 г. Както е изложено в съображение 46, обемът на продажбите на графитни електроди се е движел повече или по-малко в съответствие с производството на стомана. Договарянето на договорните условия за доставка на графитни електроди обаче за периоди от 6 до 12 месеца може да доведе до забавяне на въздействието на каквато и да било промяна (повишение или намаление) на търсенето върху цените. Договорите се договарят въз основата на прогнозни данни за обемите продажби, които може да са различни от действително достигнатите нива на продажбите, като резултатът е, че тенденцията при движението на цената през даден период не е задължително да следва тенденцията в обемите на продажбите за същия период. Такъв е случаят през РПП, когато обемите на продажбите са намалели, но цените са останали високи, тъй като повечето договори за доставка за 2009 г. са били сключени през 2008 г., а някои от доставките, предвидени за 2008 г., са били отложени за 2009 г. Увеличението на цените от 5 % по време на РПП все пак не е било достатъчно, за да компенсира увеличението на разходите (+ 13 %), както е било възможно през предходните периоди. Цените са били предоговорени на по-ниски нива след РПП.
(63)
Както е изложено в съображение 49, цените на вноса от засегнатата държава са следвали тенденция, подобна на наблюдаваната при промишлеността на Съюза, но са били значително по-ниски от цените на промишлеността на Съюза.
Таблица 10
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Единична цена на пазара на Съюза (евро/тон)
2 569
3 103
3 428
3 585
Индекс (2006 г. = 100)
100
121
133
140
4.10. Заплати
(64)
Между 2006 г. и РПП средната заплата на служител се е увеличила с 15 %.
Таблица 11
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Годишни разходи за труд на работник (в хил. евро)
52
56
61
60
Индекс (2006 г. = 100)
100
108
118
115
4.11. Инвестиции
(65)
Между 2006 г. и РПП годишният поток от инвестиции в разглеждания продукт, вложени от промишлеността на Съюза, се е увеличил с 37 %. През РПП обаче инвестициите са намалели с 14 % в сравнение с 2008 г.
Таблица 12
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Нетни инвестиции (EUR)
30 111 801
45 383 433
47 980 973
41 152 458
Индекс (2006 г. = 100)
100
151
159
137
4.12. Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
(66)
С нарастване на разходите от 40 %, настъпило през разглеждания период, промишлеността на Съюза все пак е успяла в периода между 2006 и 2007 г. да увеличи цените си повече, отколкото е увеличила разходите си. Това е довело до повишаване на печалбата от 19 % през 2006 г. до 26 % през 2007 г. От 2007 до 2008 г. цените и разходите са нараснали правопропорционално, като така маржът на промишлеността на Съюза е останал непроменен на нивото от 2007 г. След това печалбите отново са намалели до 19 % през РПП поради въздействието върху разходите на ниското използване на производствения капацитет и високи цени на суровините. Печалбата е продължила да намалява през 2009 г., тъй като промишлеността на Съюза е трябвало да намали цените си, за да отрази общия спад на продажните цени на пазара на графитни електроди поради намаляващо търсене в сектора на стоманодобива.
(67)
Възвръщаемостта на инвестициите („ВНИ“) е нараснала от 71 % през 2006 г. до 103 % през 2007 г. През 2008 г. тя е нараснала до 119 %, след което е намаляла до 77 % през РПП. Като цяло възвръщаемостта на инвестициите се е увеличила с 6 процентни пункта между 2006 г. и РПП.
Таблица 13
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Нетна печалба от продажбите в Съюза за несвързани клиенти (процент от нетните продажби)
19 %
26 %
25 %
19 %
ВНИ (нетна печалба в процент от нетната счетоводна стойност на инвестициите)
71 %
103 %
119 %
77 %
4.13. Паричен поток и способност за привличане на капитал
(68)
Нетният паричен поток от оперативните дейности е нараснал между 2006 и 2007 г. Това увеличение е продължило през 2008 г., след което се е наблюдавало намаление през РПП. Като цяло паричният поток е бил с 28 % по-висок през РПП, отколкото в началото на разглеждания период.
(69)
Липсват признаци, че промишлеността на Съюза е изпитвала затруднение при привличането на капитал, което предимно се дължи на факта, че някои от производителите са част от по-големи групи.
Таблица 14
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Паричен поток (EUR)
109 819 535
159 244 026
196 792 707
140 840 498
Индекс (2006 г. = 100)
100
145
179
128
4.14. Размер на дъмпинговия марж
(70)
Като се имат предвид обемът, пазарният дял и цените на вноса от Индия, влиянието на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза не може да се смята за несъществено.
4.15. Възстановяване от въздействието на предишно субсидиране и предишен дъмпинг
(71)
Показателите, прегледани по-горе, показват, че е налице известно подобрение в икономическото и финансовото положение на промишлеността на Съюза след налагането през 2004 г. на окончателни изравнителни и антидъмпингови мерки. По-конкретно между 2006 и 2008 г. промишлеността на Съюза се е възползвала от повишените цени и печалби. Това се е дължало на много положителните условия на пазара, които са позволили да се запазят по-високите ценови нива и рентабилност, въпреки че, както е изложено в съображение 55, пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял. През същия период обаче и въпреки мерките пазарният дял на вноса от Индия се е увеличил, а продуктите от Индия са били внасяни на цени, по-ниски от тези на промишлеността на Съюза. През РПП печалбата на промишлеността на Съюза вече е започнала да намалява и през 2009 г. е намаляла още повече поради повишилите се разходи и ограничения ръст на цените.
5. Въздействие на дъмпинговия внос и други фактори
5.1. Въздействие на дъмпинговия внос
(72)
Въпреки намаляването на потреблението в Съюза през разглеждания период, обемът на вноса от засегнатата държава се е увеличил повече от два пъти, а пазарният дял на вноса се е увеличил повече от три пъти (вж. съображение 49). Ако не се отчитат антидъмпинговите и изравнителните мита, през РПП вносът от засегнатата държава е подбивал цените на промишлеността на Съюза, макар и с по-малко от 2 %.
5.2. Въздействие на икономическата криза
(73)
Поради много положителните икономически условия, наблюдавани в сектора на стоманодобива и на свързаните промишлени сектори, включително и при графитните електроди, през 2007 г. и през първите три тримесечия на 2008 г. промишлеността на Съюза е в сравнително добро икономическо състояние, когато в края на 2008 г. започва икономическата криза. Фактът, че договорите за доставка на графитни електроди обикновено се договарят за период от 6 до 12 месеца, означава, че се наблюдава забавяне при въздействието на каквато и да било промяна (повишение или намаление) на търсенето върху цените. Тъй като договорите за РПП са били договорени в етап, когато въздействието на икономическата криза не е могло да бъде предвидено, въздействието на икономическата криза през РПП е било основно по отношение на обема, тъй като по отношение на цените каквото и да било въздействие е щяло да се усети от промишлеността на Съюза със закъснение. В този смисъл следва да се отбележи, че състоянието на промишлеността на Съюза в някаква степен се е влошило дори в периода на благоприятните икономически условия, като се е наблюдавала известна загуба на пазарния дял спрямо вноса от засегнатата държава. Фактът, че това влошаване не е довело до по-значително неблагоприятно въздействие, отчасти се е дължал на голямото търсене през 2007-2008 г., което е позволило на промишлеността на Съюза да запази големия обем производство и продажби и отчасти се е дължал на това, че когато тези обеми са намалели през РПП, все пак е било възможно цените да се запазят поради забавянето във времето, споменато по-горе.
5.3. Внос от други държави
(74)
Поради включването на продукти, различни от продукта, предмет на разследването, в данните за вноса, предоставени от Евростат по код по КН, бе извършен следният анализ въз основа на данните за вноса на ниво код по Тарик, допълнени от информацията от събраните в съответствие с член 14, параграф 6 от основния регламент данни. Част от вноса не беше взета предвид, тъй като въз основа на наличната информация този внос не беше на продукта, предмет на разследването.
(75)
Според направените оценки обемът на вноса от други трети държави се е увеличил с 63 % от около 11 000 тона през 2006 г. до около 18 500 тона през РПП. Пазарният дял на вноса от други държави се е увеличил от 6,6 % през 2006 г. на 14,4 % през РПП. Средната цена на вноса от други трети държави се е увеличила с 42 % между 2006 г. и РПП. Основният внос изглежда е от Китайската народна република (КНР), Русия, Япония и Мексико, които са единствените държави с индивидуален пазарен дял, по-висок от 1 % през РПП. Вносът от тези държави се разглежда по-подробно в съображенията по-долу. Вносът от девет други държави има общ пазарен дял само от около 2 % и не се разглежда по-нататък.
(76)
Пазарният дял на вноса от Китай се е увеличил с 2,4 процентни пункта през разглеждания период (от 0,2 % до 2,6 %). Наличната информация показва, че този внос е извършен на цени, по-ниски от цените на промишлеността на Съюза и също така по-ниски от цените на вноса с произход от Индия.
(77)
Пазарният дял на вноса от Русия се е увеличил с 4,2 процентни пункта през разглеждания период (от 1,9 % до 6,1 %). Наличната информация показва, че този внос е извършен на цени, малко по-ниски от цените на промишлеността на Съюза, но по-високи от цените на вноса с произход от Индия.
(78)
Пазарният дял на вноса от Япония е намалял с 0,4 процентни пункта през разглеждания период (от 2,0 % до 1,6 %). Наличната информация показва, че този внос е извършен на цени, които са били сходни или по-високи от цените на промишлеността на Съюза и също така по-високи от цените на вноса с произход от Индия.
(79)
Пазарният дял на вноса от Мексико се е увеличил с 1,0 процентен пункт през разглеждания период (от 0,9 % до 1,9 %). Наличната информация показва, че този внос е извършен на цени, по-високи от цените на промишлеността на Съюза и също така по-високи от цените на вноса с произход от Индия.
(80)
В заключение може да се каже, че не може да се изключи възможността развитието на вноса от КНР и от Русия да е повлияло донякъде върху загубата на пазарен дял от промишлеността на Съюза. Предвид общия характер на наличните статистически данни за вноса обаче, които не позволяват сравнение на цените по вид на продукта, както бе възможно за Индия въз основа на подробната информация, предоставена от производителя износител, въздействието на вноса от КНР и Русия не може да се установи със сигурност.
Таблица 15
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на вноса от други държави (в тонове)
11 289
11 243
19 158
18 443
Индекс (2006 г. = 100)
100
100
170
163
Пазарен дял на вноса от други държави
6,6 %
6,6 %
11,3 %
14,4 %
Цени на вноса от други държави (евро/тон)
2 467
3 020
3 403
3 508
Индекс (2006 г. = 100)
100
122
138
142
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на вноса от КНР (в тонове)
421
659
2 828
3 380
Индекс (2006 г. = 100)
100
157
672
804
Пазарен дял на вноса от КНР
0,2 %
0,4 %
1,7 %
2,6 %
Цена на вноса от КНР (евро/тон)
1 983
2 272
2 818
2 969
Индекс (2006 г. = 100)
100
115
142
150
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на вноса от Русия (в тонове)
3 196
2 887
8 441
7 821
Индекс (2006 г. = 100)
100
90
264
245
Пазарен дял на вноса от Русия
1,9 %
1,7 %
5,0 %
6,1 %
Цени на вноса от Русия (евро/тон)
2 379
2 969
3 323
3 447
Индекс (2006 г. = 100)
100
125
140
145
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на вноса от Япония (в тонове)
3 391
2 223
3 731
2 090
Индекс (2006 г. = 100)
100
66
110
62
Пазарен дял на вноса от Япония
2,0 %
1,3 %
2,2 %
1,6 %
Цени на вноса от Япония (евро/тон)
2 566
3 131
3 474
3 590
Индекс (2006 г. = 100)
100
122
135
140
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на вноса от Мексико (в тонове)
1 478
2 187
2 115
2 465
Индекс (2006 г. = 100)
100
148
143
167
Пазарен дял на вноса от Мексико
0,9 %
1,3 %
1,2 %
1,9 %
Цени на вноса от Мексико (евро/тон)
2 634
3 629
4 510
4 554
Индекс (2006 г. = 100)
100
138
171
173
6. Заключение
(81)
Както е посочено в съображение 49, обемът на вноса от засегнатата държава се е увеличил повече от два пъти между 2006 г. и РПП. Като се има предвид, че потреблението е спаднало с почти 25 % за същия период, това е довело до рязко покачване на пазарния дял на индийските износители от 1,5 % през 2006 г. до около 5 % през РПП. Макар цените на индийските износители за Съюза да са нараснали значително през разглеждания период като резултат от като цяло високите пазарни цени, те все още са подбивали цените на промишлеността на Съюза.
(82)
Между 2006 г. и РПП, въпреки съществуването на антидъмпинговите и изравнителните мерки, няколко важни показателя са се развили неблагоприятно: обемът на продукцията и на продажбите е намалял със съответно 29 % и 39 %, използването на капацитета е намаляло с 28 % и е било последвано от намаление в нивата на заетост и на производителност. Макар част от тези неблагоприятни тенденции да могат да се обяснят с отчетливото намаление на потреблението, което е отбелязало спад с почти 25 % през разглеждания период, значителното намаление на пазарния дял на промишлеността на Съюза (спад от 15,9 процентни пункта между 2006 г. и РПП) също трябва да се разглежда с оглед на постоянното увеличение на пазарния дял на вноса от Индия.
(83)
Що се отнася до относително високите стойности на печалбата през РПП, то това се е дължало предимно на запазилото се високо ниво на цените поради причините, изложени в съображение 62. Прави се заключението, че през разглеждания период състоянието на промишлеността на Съюза се е влошило като цяло и че състоянието на промишлеността на Съюза е било нестабилно към края на РПП въпреки сравнително високите нива на печалбата в този момент, когато усилията му за поддържане на обема на продажбите и на достатъчно ценово равнище в обстановка на намалено търсене са били възпрепятствани от увеличаващото се присъствие на дъмпинговия внос от Индия.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ И ПОВТАРЯНЕ НА ВРЕДАТА
1. Предварителни бележки
(84)
Както беше показано, въвеждането на антидъмпинговите мерки е позволило на промишлеността на Съюза да се възстанови само в известна степен от претърпените вреди. Когато високите нива на потребление в Съюза обаче, усетени през по-голямата част на разглеждания период, изчезват по време на РПП, промишлеността на Съюза е поставена в несигурна и уязвима ситуация и е изложена на вредоносния ефект от дъмпинговия внос от Индия. По-конкретно способността на промишлеността на Съюза да компенсира повишените разходи е слаба към края на РПП.
2. Връзка между експортния обем и цени за трети държави и експортния обем и цени за Съюза
(85)
Беше установено, че средната експортна цена на индийските продажби за държави, които не са членки на ЕС, е по-ниска от средната експортна цена за Съюза, а също и по-ниска от тази на вътрешния пазар. Продажбите на индийските износители в държави, които не са членки на ЕС, се осъществяват в значителни количества, формиращи по-голямата част от общите експортни продажби. По тази причина бе отчетено, че ако мерките се оставят да загубят сила, индийските износители ще имат стимул да пренасочат значително количество от своя износ от други трети държави към по-привлекателния пазар на Съюза на ценови нива, които дори да са по-високи от тези в третите държави, вероятно ще останат под текущите нива на експортните цени към Съюза.
3. Неизползван капацитет и стокови запаси на индийския пазар
(86)
Оказалият съдействие индийски производител е разполагал със значителен свободен капацитет и е планирал да повиши капацитета си през 2010-2011 г. Следователно съществува капацитет за значително увеличаване на износа към Съюза, по-специално поради това, че липсват всякакви признаци пазарите на трети държави или вътрешният пазар да са способни да поемат каквато и да било допълнителна продукция.
(87)
В коментарите си по разгласяването оказалият съдействие индийски производител изказа твърдението, че свободният му капацитет се е дължал главно на икономическата криза и свързания с нея спад в търсенето. Значителна част от свободния капацитет на дружеството обаче може да се обясни с факта, че то значително е увеличило капацитета си между 2006 г. и РПП. Освен това следва да се отбележи, че дружеството е планирало допълнително увеличение на капацитета. Следва също така да се отбележи, че има и друг индийски производител, който не е оказал съдействие, но има подобен капацитет и използване на капацитета и който също наскоро е обявил още по-значително увеличение на капацитета.
4. Заключение
(88)
Производителите в засегнатата държава имат потенциала да увеличат и/или да пренасочат своя експортен обем към пазара на Съюза. Освен това цените на индийските износители за трети държави са по-ниски от цените в Съюза. Разследването показа, че на основата на сравними видове продукт оказалият съдействие производител износител е продавал разглеждания продукт на цени, по-ниски от тези на промишлеността на Съюза. Тези ниски цени най-вероятно ще намалеят в съответствие с по-ниските цени, налагани в останалите части на света. Подобно ценово поведение, съчетано със способността на износителите от засегнатата държава да доставят значителни количества от разглеждания продукт на пазара на Съюза, най-вероятно ще има отрицателно въздействие върху икономическото положение на промишлеността на Съюза.
(89)
Както бе показано по-горе, положението на промишлеността на Съюза остава уязвимо и нестабилно. Ако промишлеността на Съюза бъде изправена пред по-голям обем на вноса от засегнатата държава на дъмпингови цени, това най-вероятно ще доведе до спад в нейните продажби, пазарен дял, продажни цени, както и до последващо влошаване на финансовото положение до нивата, установени при първоначалното разследване. На тази основа се прави заключението, че отмяната на мерките най-вероятно ще доведе до влошаване на и без това нестабилното положение и до повтаряне на съществената вреда за промишлеността на Съюза.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Въведение
(90)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе направено изследване дали продължаването на съществуващите антидъмпингови мерки би било в интерес на Съюза като цяло. Интересът на Съюза беше определен на основата на оценка на различните намесени интереси, т.е. тези на промишлеността от Съюза, на вносителите и на ползвателите.
(91)
Следва да се припомни, че при първоначалното разследване се прие, че въвеждането на мерките не е в противоречие с интереса на Съюза. Освен това фактът, че настоящото разследване представлява преразглеждане, което съответно анализира положение, при което вече са били въведени антидъмпингови мерки, позволява да се оцени всяко неоправдано негативно въздействие на настоящите антидъмпингови мерки върху засегнатите страни.
(92)
На тази основа бе проучено дали въпреки изводите за вероятното продължаване или повтаряне на вредоносния дъмпинг съществуват необорими доводи, които да доведат до заключението, че в този конкретен случай не е в интерес на Съюза да запази мерките.
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(93)
Промишлеността на Съюза е доказала своята жизнеспособност в структурно отношение. Това се доказва от положителното развитие на нейното икономическо състояние след налагането на антидъмпинговите мерки през 2004 г. По-специално фактът, че промишлеността на Съюза е увеличила рентабилността си в годините преди РПП, контрастира рязко със състоянието преди въвеждането на мерките. Промишлеността на Съюза обаче последователно е губила от пазарния си дял, докато вносът от засегнатата държава значително е увеличил пазарния си дял през разглеждания период. Без мерките промишлеността на Съюза най-вероятно би била в още по-лошо състояние.
3. Интерес на вносители/ползватели
(94)
Нито един от деветимата несвързани вносители, с които бе установена връзка, не предложи своето съдействие.
(95)
Седемнадесет ползватели се отзоваха и предадоха отговорите си на въпросниците. Макар повечето от ползвателите да не са използвали графитни електроди от Индия няколко години и следователно са останали неутрални по отношение на евентуалното продължаване на мерките, шестима ползватели до извстна степен са използвали инийски електроди. Четирима ползватели заявиха, че продължаването на мерките ще има отрицателно въздействие върху конкуренцията. Едно сдружение (Eurofer) беше твърдо против продължаването на мерките и заяви, че мерките са довели до това индийските износители в голяма степен да се оттеглят от пазара на Съюза. Сдружението изказа твърдението, че продължаването на мерките ще възпрепятства стоманопроизводителите при разработването на алтернативни източници на доставки и ще позволи на промишлеността на Съюза да продължи да има доминиращо положение, почти като при положение на дуопол. От развитието на вноса от Индия след въвеждането на мерките обаче става ясно, че подобно голямо оттегляне не е имало; напротив, вносът от Индия е нараснал значително през разглеждания период. Освен това разследването показа, че графитните лектроди все повече навлизат на пазара на Съюза от няколко други трети държави. Що се отнася до доминиращото положение на промишлеността на Съюза на пазара, припомня се, че пазарният му дял е намалял с почти 16 процентни пункта през разглеждания период (вж. съображение 55 по-горе). И накрая, това сдружение също така призна, че графитните електроди представляват само малка част от общите разходи на стоманопроизводителите.
(96)
Припомня се също така, че при първоначалното разследване беше установено, че въздействието от въвеждането на мерките няма да бъде значително за ползвтелите (10). Мкар мките да съществуват от пет години, вносителите/ползвателите в Съюза продължават да си ги доставят, inter alia, от Индия. Не бяха представени никакви данни и за това, че е имало трудности с намирането на алтернативни източници. Нещо повече, не трябва да се забравя, че по отношение на въвеждането на мерките върху ползвателите първоначалното разследване стигна до заключението, че като се има предвид пренебрежимо слабото влияние на цените на графитните електроди върху промишлените сектори на ползвателите, всяко тяхно покачване вероятно не би могло да има забележимо въздействие върху тези сектори. Не бяха установени доказателства в противоположен смисъл и след въвеждането на мерките. Следва да се заключи, че запазването на антидъмпинговите мерки вероятно няма да окаже сериозно въздействие върху вносителите/ползвателите в Съюза.
4. Заключение
(97)
Предвид изложеното по-горе се стигна до заключението, че няма убедителни основания настоящите антидъмпингови мерки да не бъдат запазени.
З. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(98)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазването на съществуващите мерки. На страните също така бе даден срок да представят коментари след разгласяване на информацията. Представените становища и коментари бяха надлежно взети предвид, когато това беше обосновано.
(99)
От гореизложеното следва, че съгласно предвиденото в член 11, параграф 2 от основния регламент антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на някои графитни електроди с произход от Индия, следва да бъдат запазени. Припомня се, че тези мерки се състоят от адвалорни мита.
(100)
Посочените в настоящия регламент индивидуални антидъмпингови митнически ставки за дружествата се прилагат изключително за внос на разглеждания продукт, произведен от тези дружества, и съответно от споменатите конкретни юридически лица. Вносът на разглеждания продукт, произведен от което и да било друго дружество, непосочено изрично в постановителната част на настоящия регламент с наименование и адрес, включително и лица, свързани с онези, които са изрично споменати, не може да се ползва от тези ставки и се подлага на митническата ставка, приложима за „всички останали дружества“.
(101)
Всякакви искания по прилагането на тези индивидуални антидъмпингови митнически ставки (напр. след промяна на наименованието на дружеството или след създаване на нови производствени или търговски дружества) следва да се отправят към Комисията (11) с цялата съответна информация, по-специално всяка модификация в дейността на фирмата, свързана с производството, вътрешните и експортните продажби, свързани, примерно, с тази промяна на наименованието или тази промяна на производствените и търговските дружества. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде изменен съответно чрез актуализирането на списъка с дружества, които могат да се ползват от индивидуалните митнически ставки,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на графитни електроди от вида, използван за електрически пещи, с видима плътност от 1,65 g/cm3 или по-голяма и електрическо съпротивление от 6,0 μΩ.m или по-малко, класирани в код по КН ex 8545 11 00 (код по ТАРИК 8545110010), и нипели, използвани за такива електроди, понастоящем класирани в код по КН ex 8545 90 90 (код по ТАРИК 8545909010), внесени заедно или поотделно, с произход от Индия.
2. Митническата ставка, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произведени от дружествата, изброени по-долу, е, както следва:
Дружество
Окончателно мито
(%)
Допълнителен код по ТАРИК
Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta - 700016, West Bengal
9,4
A530
HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida - 201301, Uttar Pradesh
0
A531
Всички останали дружества
8,5
A999
3. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 13 декември 2010 година.
IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 1186/2010
z dne 13. decembra 2010
o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih sistemov grafitnih elektrod s poreklom iz Indije po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009
SVET EVROPSKE UNIJE JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba) in zlasti člena 9(4) in člena 11(2), (5) in (6) Uredbe,
ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija),
ob upoštevanju naslednjega:
A. POSTOPEK
1. Veljavni ukrepi
(1)
Svet je na podlagi protidampinške preiskave (v nadaljnjem besedilu: prvotna preiskava) z Uredbo (ES) št. 1629/2004 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz nekaterih grafitnih elektrod, trenutno uvrščenih v oznako KN ex 8545 11 00, in šob, ki se uporabljajo za te elektrode in so trenutno uvrščene v oznako KN ex 8545 90 90, s poreklom iz Indije (v nadaljnjem besedilu: dokončni protidampinški ukrepi). Ukrepi so bili sprejeti kot dajatev ad valorem v višini 0 %.
(2)
Svet je na podlagi protisubvencijske preiskave z Uredbo (ES) št. 1628/2004 (3) uvedel dokončno izravnalno dajatev na uvoz nekaterih grafitnih elektrod, trenutno uvrščenih v oznako KN ex 8545 11 00, in šob, ki se uporabljajo za te elektrode in so trenutno uvrščene v oznako KN ex 8545 90 90, s poreklom iz Indije (v nadaljnjem besedilu: dokončni izravnalni ukrepi). Ukrepi so bili sprejeti kot dajatev ad valorem v višini 15,7 %, razen za eno družbo, za katero je bila stopnja dajatve 7 %.
(3)
Svet je po delnem vmesnem pregledu izravnalnih ukrepov, ki ga je začel po uradni dolžnosti, z Uredbo (ES) št. 1354/2008 (4) spremenil uredbi (ES) št. 1628/2004 in (ES) št. 1629/2004. Dokončni izravnalni dajatvi sta bili spremenjeni na 6,3 % in 7,0 % za uvoz poimensko navedenih izvoznikov s preostalo stopnjo dajatve 7,2 %. Dokončni protidampinški dajatvi sta bili spremenjeni na 9,4 % in 0 % za uvoz poimensko navedenih izvoznikov s preostalo stopnjo dajatve 8,5 %.
2. Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa
(4)
Komisija je po objavi obvestila o bližnjem izteku (5) veljavnih dokončnih protidampinških ukrepov 18. junija 2009 prejela zahtevek za začetek pregleda zaradi izteka teh ukrepov na podlagi člena 11(2) osnovne uredbe. Zahtevek so vložili trije proizvajalci Unije: Graftech International, SGL Carbon GmbH in Tokai ERFTCARBON GmbH (v nadaljnjem besedilu: vložniki), ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 90 % celotne proizvodnje nekaterih sistemov grafitnih elektrod v Uniji.
(5)
Zahtevek je bil utemeljen s tem, da bi se zaradi izteka veljavnosti ukrepov damping in škoda za industrijo Unije verjetno nadaljevala ali ponovila.
3. Začetek pregleda zaradi izteka ukrepa
(6)
Komisija je po posvetu s svetovalnim odborom ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa, in zato 17. septembra 2009 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (6) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku), napovedala pregled zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.
4. Vzporedne preiskave
(7)
Komisija je 17. septembra 2009 z obvestilom o začetku, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (7), napovedala tudi začetek pregleda zaradi izteka ukrepa dokončnih protidampinških ukrepov v skladu s členom 18 Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (8) za dokončne izravnalne ukrepe.
5. Preiskava
5.1 Obdobje preiskave
(8)
Preiskava v zvezi z nadaljevanjem ali ponovitvijo dampinga je zajemala obdobje od 1. julija 2008 do 30. junija 2009 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave v zvezi s pregledom ali OPP). Proučitev gibanja, pomembnega za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajelo obdobje od 1. januarja 2006 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje).
5.2 Strani, ki jih zadeva preiskava
(9)
Komisija je uradno obvestila vložnike, druge znane proizvajalce Unije, proizvajalce izvoznike, uvoznike, uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, in predstavnike države izvoznice o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa. Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo svoja stališča v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.
(10)
Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.
(11)
Ob upoštevanju očitno številnih nepovezanih uvoznikov se je zdelo primerno, da se v skladu s členom 17 osnovne uredbe preveri, ali se lahko uporabi vzorčenje. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, so bile zadevne strani pozvane, naj se v skladu s členom 17 osnovne uredbe javijo Komisiji v 15 dneh od začetka pregledov in ji zagotovijo informacije, zahtevane v obvestilu o začetku. Vendar se ni za sodelovanje javil nobeden od nepovezanih uvoznikov. Zato vzorčenje ni bilo potrebno.
(12)
Komisija je vsem stranem, za katere je znano, da jih to zadeva, in tistim, ki so se javile v roku, določenem v obvestilu o začetku, poslala vprašalnik. Odgovore je prejela od treh skupin proizvajalcev Unije (tj. vložnikov), enega proizvajalca izvoznika in 17 uporabnikov. Med vzorčenjem se ni javil nobeden od uvoznikov niti ni nobeden od drugih uvoznikov Komisiji predložil informacij ali se ji javil med preiskavo.
(13)
Le eden od dveh znanih proizvajalcev izvoznikov v Indiji, tj. HEG Limited (v nadaljnjem besedilu: HEG), je polno sodeloval v pregledu, in sicer s predložitvijo izpolnjenega vprašalnika. Glede tega je treba opozoriti, da je bilo v prvotni preiskavi polno uradno ime te družbe Hindustan Electro Graphite Limited. Družba se je pozneje preimenovala v HEG Limited. Drugi proizvajalec izvoznik, ki je sodeloval v prvotni preiskavi, tj. Graphite India Limited (v nadaljnjem besedilu: GIL), se je odločil, da v tem pregledu ne bo izpolnjeval vprašalnika.
(14)
Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga, posledične škode in interesa Unije. Preveritveni obiski so bili izvedeni v prostorih naslednjih zainteresiranih strani:
(a)
proizvajalci Unije:
-
SGL Carbon GmbH, Wiesbaden in Meitingen, Nemčija;
-
Graftech Switzerland SA, Bussigny, Švica;
-
Graftech Iberica S.L., Ororbia, Španija;
-
Tokai ERFTCARBON GmbH, Grevenbroich, Nemčija;
(b)
proizvajalec izvoznik v Indiji
-
HEG Limited, Bhopal.
B. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
(15)
Izdelek iz tega pregleda je isti kot izdelek iz prvotne preiskave, tj. grafitne elektrode, ki se uporabljajo za električne peči, nasipne gostote 1,65 g/cm3 ali več in električnega upora 6,0 μΩ.m ali manj, in se trenutno uvrščajo v oznako KN ex 8545 11 00, ter šobe, ki se uporabljajo za take elektrode in se trenutno uvrščajo v oznako KN ex 8545 90 90, ne glede na to, ali so uvožene skupaj ali ločeno, s poreklom iz Indije (v nadaljnjem besedilu: zadevni izdelek).
(16)
S preiskavo je bilo enako kot s prvotno preiskavo potrjeno, da imajo zadevni izdelek, izdelki, ki jih proizvajalec izvoznik proizvaja in prodaja na notranjem trgu v Indiji, in tisti, ki jih proizvajalci Unije proizvajajo in prodajajo v Unijo, enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter se enako uporabljajo, zato se v smislu člena 1(4) osnovne uredbe štejejo za podobne izdelke.
C. VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE DAMPINGA
(17)
V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe se je proučilo, ali obstaja verjetnost, da bi iztek obstoječih ukrepov povzročil nadaljevanje ali ponovitev dampinga.
1. Splošno
(18)
Sodeloval je eden od proizvajalcev izvoznikov v Indiji. Drugi znani proizvajalec izvoznik v preiskavi ni sodeloval.
(19)
Primerjava obsega izvoza sodelujočega proizvajalca izvoznika s celotnim obsegom izvoza iz Indije v Unijo je pokazala, da je sodelujoči proizvajalec izvoznik v OPP opravil veliko večino vsega uvoza iz Indije. Zato se je stopnja sodelovanja štela za visoko.
2. Damping uvoza v OPP
2.1 Normalna vrednost
(20)
V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe je Komisija najprej proučila, ali je bila pri sodelujočem indijskem proizvajalcu izvozniku domača prodaja podobnega izdelka neodvisnim strankam reprezentativna, tj. ali je bil celoten obseg take prodaje vsaj enak 5 % celotnega obsega ustreznega izvoza v Unijo.
(21)
Nato je opredelila tiste vrste podobnega izdelka, ki jih je družba prodala na notranjem trgu in so bile identične ali neposredno primerljive z vrstami, izvoženimi v Unijo. Pri opredeljevanju vrst sistemov grafitnih elektrod so bili upoštevani naslednji elementi: (i) ali so bili prodani s šobo ali brez nje, (ii) premer in (iii) dolžina.
(22)
Sodelujoči proizvajalec izvoznik je trdil, da bi bilo treba pri opredeljevanju identičnih ali neposredno primerljivih vrst sistemov grafitnih elektrod upoštevati tudi dejstvo, da se sistemi grafitnih elektrod proizvajajo iz različno kakovostnega koksa (osnovna surovina). Dejansko je bilo potrjeno, da je družba v proizvodnem procesu uporabljala dve različni vrsti koksa: uvoženi kakovostnejši igelni koks in običajni koks, ki izhaja z indijskega trga. Potrjeno je bilo tudi, da so od vrste uporabljenega koksa odvisni stroški proizvodnje in cena končnega izdelka.
(23)
Da bi tako Komisija zagotovila pošteno primerjavo, je za izračun dampinga vsako vrsto izdelkov razdelila na nizkokakovostne in visokokakovostne izdelke.
(24)
Nato je bilo proučeno še, ali je domača prodaja sodelujočega proizvajalca izvoznika za posamezno vrsto izdelka reprezentativna, tj. ali je domača prodaja posamezne vrste izdelka vsaj enaka 5 % obsega prodaje iste vrste izdelka v Unijo. Zatem se je za vsako vrsto izdelka, ki se je prodajal v reprezentativnih količinah, ugotavljalo, ali je bila taka prodaja opravljena po običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe.
(25)
Preiskava o tem, ali se lahko za domačo prodajo posamezne vrste izdelka, prodanega doma v reprezentativnih količinah, upošteva, kot da je bila opravljena po običajnem poteku trgovine, je bila opravljena z določitvijo deleža dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam za zadevno vrsto. Ko je bila doma prodana zadostna količina posamezne vrste izdelka in je bila prodaja opravljena po običajnem poteku trgovine, je normalna vrednost vedno temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje celotne domače prodaje zadevne vrste v OPP.
(26)
Za preostale vrste izdelkov, katerih domača prodaja ni bila reprezentativna ali se niso prodajali po običajnem poteku trgovine, je bila normalna vrednost konstruirana v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe. Normalna vrednost je bila konstruirana tako, da se je proizvodnim stroškom izvoženih vrst po potrebi dodal ustrezen delež za prodajo, splošne in upravne stroške ter stopnjo dobička na podlagi dejanskih podatkov o proizvodnji in prodaji, ki jih je preiskovani proizvajalec izvoznik v skladu s prvim stavkom člena 2(6) osnovne uredbe uporabljal pri običajnem poteku trgovine s podobnim izdelkom.
2.2 Izvozna cena
(27)
Ker je sodelujoči indijski proizvajalec izvoznik v Unijo v celoti izvažal neposredno neodvisnim strankam, je bila izvozna cena določena na podlagi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo za zadevni izdelek v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe.
2.3 Primerjava
(28)
Primerjava tehtane povprečne normalne vrednosti s tehtano povprečno izvozno ceno je bila izvedena na podlagi cene franko tovarna in na enaki ravni trgovine. Za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe upoštevale razlike v dejavnikih, za katere se je izkazalo, da so vplivale na cene in primerljivost cen. Zato so bile narejene ustrezne prilagoditve za razlike pri stroških prevoza, zavarovanja, manipuliranja, natovarjanja in drugih dodatnih stroških, finančnih in bančnih stroških ter protidampinških dajatvah, ki jih je vložnik plačal po potrebi in kadar je bilo upravičeno.
(29)
Sodelujoči indijski proizvajalec je trdil, da je v njegovem primeru shema Duty Entitlement Passbook Scheme (v nadaljnjem besedilu: DEPBS) v resnici shema za vračilo dajatev, saj se dovoljenja DEPBS uporabljajo le za plačilo uvoznih dajatev za surovine, ki se uporabijo za proizvodnjo sistemov grafitnih elektrod. Tako se stroški uvoznih dajatev, plačanih za surovine, povrnejo, ko se izdelek izvozi, posledica pa so nižje izvozne cene. Družba je zato trdila, da bi bilo treba prilagoditi domače cene, ker se v tem primeru uvozne dajatve ne povrnejo. Preiskava je pokazala, da družba v nasprotju s temi trditvami uporablja brez dajatev uvožene surovine za proizvodnjo sistemov grafitnih elektrod, namenjenih za izvozni trg, pa tudi za proizvodnjo, namenjeno za notranji trg. DEPBS torej nikakor ne vpliva na razliko v cenah med doma prodanimi in izvoženimi izdelki, zato prilagoditve ni mogoče odobriti.
2.4 Stopnja dampinga
(30)
V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je bila tehtana povprečna normalna vrednost glede na vrsto primerjana s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka. Na podlagi navedene metodologije stopnja dampinga za sodelujočega proizvajalca izvoznika znaša od 11 do 12 %.
(31)
Zadevna družba je v pripombah k razkritju bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih se je nameravala priporočiti ohranitev obstoječih ukrepov (v nadaljnjem besedilu: končno razkritje), trdila, da izračun dampinške stopnje na podlagi štirih od 12 mesecev OPP pomeni odmik) od uporabljene metodologije v prvotni preiskavi, ki je upoštevala vseh 12 mesecev obdobja preiskave. Zato je trdila, da je uporabljena metoda izračuna napihnila stopnjo dampinga.
(32)
Treba je opozoriti, da je izračun dampinga na podlagi štirih mesecev OPP metodologija, ki jo Komisija običajno uporablja za preglede zaradi izteka ukrepa, pri katerih je treba ugotoviti, ali se damping nadaljuje oziroma ali se bo verjetno ponovil. Preiskava na kraju samem je zagotovila, da so štirje meseci reprezentativni za celotno 12-mesečno obdobje. Stroški in cene iz podatkov za štiri mesece so se namreč primerjali z ostalimi osmimi meseci. Poleg tega so bili izbrani štirje meseci zadnji meseci vsakega četrtletja in zato enakomerno porazdeljeni v 12-mesečnem obdobju. Komisija se zato ne strinja, da uporabljena metoda spreminja končni sklep glede obstoja dampinga v OPP ali da napihuje dampinško stopnjo.
(33)
Ker drugi znani indijski proizvajalec izvoznik ni sodeloval, zanj ni bilo mogoče izračunati stopnje dampinga. Vendar je po podatkih iz zahtevka za pregled tudi ta družba v Unijo izvažala po dampinških cenah. Ker je izvoz iz Indije večinoma povezan s sodelujočim indijskim proizvajalcem, za katerega je bilo ugotovljeno, da je blago prodajal po dampinških cenah, in je na podlagi podatkov Eurostata povprečna cena zadevnega izdelka, uvoženega iz Indije, nižja od povprečne izvozne cene sodelujoče družbe, je bil potrjen damping na ravni države.
3. Razvoj uvoza ob razveljavitvi ukrepov
(34)
Poleg analize obstoja dampinga v OPP je bila proučena verjetnost ponovitve dampinga. Ker je v tej preiskavi sodeloval le eden od proizvajalcev izvoznikov iz Indije, spodnji sklepi temeljijo na podatkih edine sodelujoče družbe in dejstvih, dostopnih v skladu s členom 18 osnovne uredbe, zlasti na podatkih Eurostata in zahtevku za pregled.
(35)
V zvezi s tem so bili analizirani naslednji dejavniki: prosta zmogljivost indijskih proizvajalcev izvoznikov, privlačnost trga Unije za indijske proizvajalce in izvozne cene v tretje države.
3.1 Prosta zmogljivost izvoznikov
(36)
Preiskava je v zvezi s sodelujočim indijskim proizvajalcem izvoznikom pokazala, da ima prosto zmogljivost. Družba je poleg tega javno naznanila, da namerava povečati svojo zmogljivost. Treba je še poudariti, da je družba izvozno usmerjena, da je bila večina njenih prihodkov od prodaje ustvarjena z izvozom in da je Unija kljub veljavnim ukrepom še vedno pomemben izvozni cilj.
(37)
Na podlagi podatkov iz zahtevka za pregled je drugi indijski proizvajalec po uvedbi ukrepov že precej povečal zmogljivost, načrtuje pa še nadaljnje povečanje. Zato ni mogoče izključiti možnosti, da bi bil vsaj del te povečane zmogljivosti preusmerjen na trg Unije, če ukrepov ne bi bilo.
3.2 Privlačnost trga Unije
(38)
Privlačnost trga Unije je mogoče ponazoriti z dejstvom, da uvedba protidampinških in izravnalnih ukrepov ni zaustavila širitve izvoza iz Indije. Nasprotno, indijski izvozniki so v zadnjih treh letih izvoz več kot podvojili, njihov tržni delež v Uniji pa se je več kot potrojil. Opozoriti je treba tudi, da se je v tem obdobju raven cen na trgu Unije zvišala za 40 %.
3.3 Izvozne cene v tretje države
(39)
Preiskava je v zvezi z izvozom v tretje države pokazala, da je bila v OPP raven izvoznih cen sodelujoče družbe franko tovarna nižja od izvoznih cen v Unijo, za katere je bilo ugotovljeno, da so bile dampinške. Torej je mogoče pričakovati, da bi sodelujoči proizvajalec izvoznik vsaj del izvoza preusmeril v Unijo zaradi privlačnosti tega trga, če ukrepov ne bi bilo.
3.4 Sklep o verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga
(40)
Na podlagi navedenih ugotovitev je mogoče skleniti, da se blago iz Indije še vedno izvaža po dampinških cenah in da bi se damping na trgu Unije ob ukinitvi sedanjih protidampinških ukrepov verjetno nadaljeval. Ob upoštevanju sedanje proste zmogljivosti v Indiji in privlačnosti trga Unije se dejansko zdi, da obstaja spodbuda za indijske proizvajalce izvoznike, da povečajo izvoz na trg Unije po dampinških cenah, vsaj kar zadeva sodelujočega proizvajalca izvoznika.
D. OPREDELITEV INDUSTRIJE UNIJE
1. Proizvodnja Unije
(41)
V Uniji podoben izdelek proizvaja pet družb ali skupin družb, katerih obseg proizvodnje pomeni celotno proizvodnjo podobnega izdelka Unije v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.
2. Industrija Unije
(42)
Dve od petih skupin družb se nista javili v podporo zahtevku in nista sodelovali v preiskavi v zvezi s pregledom s predložitvijo izpolnjenega vprašalnika. Spodaj navedene tri skupine proizvajalcev so vložile zahtevek in privolile v sodelovanje: Graftech International, SGL Carbon GmbH in Tokai ERFTCARBON GmbH.
(43)
Te tri skupine proizvajalcev pomenijo glavni delež celotne proizvodnje podobnega izdelka v Uniji, saj predstavljajo več kot 90 % celotne proizvodnje nekaterih sistemov grafitnih elektrod v Uniji, kot je navedeno v uvodni izjavi (4). Torej se šteje, da predstavljajo industrijo Unije v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe, v nadaljnjem besedilu pa bodo navedene kot „industrija Unije“.
E. STANJE NA TRGU UNIJE
1. Uvodna opomba
(44)
Ker je v preiskavi sodeloval le en indijski proizvajalec izvoznik zadevnega izdelka, za podatke o uvozu zadevnega izdelka s poreklom iz Indije v Evropsko unijo niso navedene natančne številke, da bi se ohranila zaupnost po členu 19 osnovne uredbe.
(45)
Stanje industrije grafitnih elektrod je tesno povezano s stanjem v jeklarskem sektorju, saj se grafitne elektrode uporabljajo predvsem v industriji jekla za elektropločevine. Glede na to je treba opozoriti, da so v letu 2007 in prvih treh četrtletjih leta 2008 v jeklarstvu prevladovale zelo pozitivne tržne razmere, zato je enako veljajo tudi za industrijo grafitnih elektrod.
(46)
Treba je poudariti, da se obseg prodaje grafitnih elektrod spreminja bolj ali manj v skladu s proizvodnjo jekla. Vendar se pogodbe za dobavo grafitnih elektrod, ki vključujejo cene in količine, pogosto sklenejo za 6-12-mesečna obdobja. Zato razvoj obsega prodaje zaradi spremenjenega povpraševanja na cene običajno vpliva s časovnim zamikom.
2. Potrošnja na trgu Unije
(47)
Potrošnja Unije je bila določena na podlagi obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije, ocene obsega prodaje drugih proizvajalcev Unije na trgu Unije, podatkov Eurostata o uvozu in podatkov, zbranih v skladu s členom 14(6) osnovne uredbe. Podobno kot v prvotni preiskavi (9) se nekaj uvoza ni upoštevalo, ker se na podlagi dostopnih informacij ni uvažal preiskovani izdelek.
(48)
Med letom 2006 in OPP se je potrošnja Unije zmanjšala za skoraj 25 %, pri čemer je bilo največje zmanjšanje evidentirano med letom 2008 in OPP. Poudariti je treba, da je bila potrošnja Unije na začetku obravnavanega obdobja zaradi zelo pozitivnih tržnih razmer na zelo visokih ravneh ter se je med obdobjem preiskave iz prvotne preiskave in letom 2006 povečala za 30 %.
Preglednica 1
2006
2007
2008
OPP
Celotna potrošnja Unije (v tonah)
170 035
171 371
169 744
128 437
Indeks (2006 = 100)
100
101
100
76
3. Obseg, tržni delež in cene uvoza iz Indije
(49)
Obseg uvoza s poreklom iz Indije (v nadaljnjem besedilu: zadevna država) se je v obravnavanem obdobju polagoma povečal za 143 odstotnih točk in je v OPP dosegel od 5 000 do 7 000 ton. Tržni delež uvoza iz zadevne države se je med letom 2006 in OPP, ko je dosegel približno 5 %, več kot potrojil. Ta tržni delež se je ne glede na znatno zmanjšanje povpraševanja v OPP še naprej povečeval. Uvozne cene iz zadevne države so se v obravnavanem obdobju zvišale za 52 % in so se je gibale podobno kot cene industrije Unije, vendar so bile vedno nižje od cen industrije Unije. V preglednici 2 zaradi zaupnosti niso navedene natančna številke, saj sta v Indiji znana le dva proizvajalca izvoznika.
Preglednica 2
2006
2007
2008
OPP
Obseg uvoza iz zadevne države (v tonah)
od 2 000 do
3 000
od 3 000 do
4 000
od 7 000 do
9 000
od 5 000 do
7 000
Indeks (2006 = 100)
100
123
318
243
Tržni delež uvoza iz zadevne države
približno
1,5 %
približno
2 %
približno
5 %
približno
5 %
Uvozne cene iz zadevne države (EUR/tona)
približno
2 000
približno
2 600
približno
3 000
približno
3 200
Indeks (2006 = 100)
100
133
145
152
4. Gospodarski položaj industrije Unije
(50)
Komisija je v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe proučila vse pomembne gospodarske dejavnike in kazalnike, ki vplivajo na stanje industrije Unije.
4.1 Proizvodnja
(51)
Proizvodnja se je v OPP v primerjavi z letom 2006 zmanjšala za 29 %. Proizvodnja industrije Unije se je leta 2007 v primerjavi z letom 2006 najprej povečala za 2 %, nato pa je strmo upadla, zlasti v OPP.
Preglednica 3
2006
2007
2008
OPP
Proizvodnja (v tonah)
272 468
278 701
261 690
192 714
Indeks (2006 = 100)
100
102
96
71
4.2 Zmogljivost in stopnje izkoriščenosti zmogljivosti
(52)
Proizvodna zmogljivost se je med letom 2006 in OPP rahlo zmanjšala (skupaj za 2 %). Ker se je v letu 2008 in zlasti v OPP zmanjšala tudi proizvodnja, se je iz tega izhajajoča izkoriščenost zmogljivosti med letom 2006 in OPP zmanjšala za 25 odstotnih točk.
Preglednica 4
2006
2007
2008
OPP
Proizvodna zmogljivost (v tonah)
298 500
292 250
291 500
293 500
Indeks (2006 = 100)
100
98
98
98
Izkoriščenost zmogljivosti
91 %
95 %
90 %
66 %
Indeks (2006 = 100)
100
104
98
72
4.3 Zaloge
(53)
Raven končnih zalog industrije Unije je leta 2007 v primerjavi z letom 2006 ostala stabilna, nato pa se je leta 2008 znižala za 10 %. Raven zalog se je v OPP nekoliko zvišala, vendar je bila za 5 % nižja kakor leta 2006.
Preglednica 5
2006
2007
2008
OPP
Končne zaloge (v tonah)
21 407
21 436
19 236
20 328
Indeks (2006 = 100)
100
100
90
95
4.4 Obseg prodaje
(54)
Prodaja industrije Unije nepovezanim strankam na trgu Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 39 %. Na začetku obravnavanega obdobja je bila zelo visoka, saj se je v primerjavi z obdobjem preiskave iz prvotne preiskave povečala za skoraj 70 %. Obseg prodaje se je v letih 2007 in 2008 nekoliko zmanjšal, vendar je ostal na sorazmerno visoki ravni (leta 2008 je bil še vedno 47 % nad ravnjo iz obdobja preiskave iz prvotne preiskave). Vendar se je obseg prodaje znatno zmanjšal med letom 2008 in OPP (za skoraj tretjino).
Preglednica 6
2006
2007
2008
OPP
Obseg prodaje Unije nepovezanim strankam (v tonah)
143 832
139 491
124 463
88 224
Indeks (2006 = 100)
100
97
87
61
4.5 Tržni delež
(55)
Tržni delež industrije Unije se je med letom 2006 in OPP postopoma zmanjšal za skoraj 16 odstotnih točk (s 84,6 % na 68,7 %).
Preglednica 7
2006
2007
2008
OPP
Tržni delež industrije Unije
84,6 %
81,4 %
73,3 %
68,7 %
Indeks (2006 = 100)
100
96
87
81
4.6 Rast
(56)
Potrošnja Unije se je med letom 2006 in OPP zmanjšala za skoraj 25 %. Industrija Unije je izgubila skoraj 16 odstotnih točk tržnega deleža, medtem ko je zadevni uvoz pridobil 3,4 odstotne točke tržnega deleža.
4.7 Zaposlenost
(57)
Raven zaposlenosti v industriji Unije se je med letom 2006 in OPP zmanjšala za 7 %.
Preglednica 8
2006
2007
2008
OPP
Zaposlenost na področju zadevnega izdelka (v številu oseb)
1 942
1 848
1 799
1 804
Indeks (2006 = 100)
100
95
93
93
4.8 Produktivnost
(58)
Produktivnost delovne sile v industriji Unije, merjena z donosom po zaposleni osebi na leto, se je med letom 2006 in OPP zmanjšala za 24 %. V letih 2007 in 2008 se je nekoliko povečala, nato pa se je v OPP zmanjšala za skoraj 25 %.
Preglednica 9
2006
2007
2008
OPP
Produktivnost (v tonah na zaposlenega)
140
151
146
107
Indeks (2006 = 100)
100
107
104
76
4.9 Prodajne cene in dejavniki, ki vplivajo na domače cene
(59)
Prodajne cene na enoto v industriji Unije so se zviševale, v obravnavanem obdobju pa so se zvišale za 40 %. Razlogi za to so: (i) splošna raven cen na trgu, (ii) potreba po povrnitvi višjih proizvodnih stroškov in (iii) način določanja cen v pogodbah za dobavo.
(60)
Industrija Unije je lahko v letih 2007 in 2008 zvišala cene zaradi splošno naraščajočih tržnih cen, ki so bile posledica nenehnega velikega povpraševanja po grafitnih elektrodah. Tako povpraševanje je nastalo zaradi zelo pozitivnih tržnih razmer, ki so prevladovale v jeklarskem sektorju v prvih treh četrtletjih leta 2008, kot je opisano v uvodni izjavi 45.
(61)
Cene so se v letih 2007 in 2008 deloma zviševale tudi zato, da je bilo mogoče pokriti vse višje proizvodne stroške in zlasti stroške surovin. Stroški so se med letoma 2006 in 2008 povišali za 23 %. Vendar je lahko industrija Unije to pokrila s precejšnjim zvišanjem cen (+ 33 %).
(62)
Cene so se v OPP še naprej zviševale, čeprav manj izrazito (+ 5 %). Dejstvo, da se cene niso znižale v obdobju, ko se je povpraševanje zmanjšalo, je mogoče pojasniti z načinom sklepanja pogodb za dobavo na trgu in dejstvom, da je bila večina pogodb za dobavo za leto 2009 sklenjenih leta 2008. Kot je navedeno že v uvodni izjavi 46, se prodaja grafitnih elektrod spreminja bolj ali manj v skladu s proizvodnjo jekla. Ker pa se pogodbe za dobavo grafitnih elektrod sklepajo za 6-12-mesečna obdobja, lahko sprememba (povečanje ali zmanjšanje) povpraševanja učinkuje na cene z zamikom. Pogodbe se sklepajo na podlagi pričakovanega obsega prodaje, ki se lahko razlikuje od dejansko dosežene ravni prodaje, zato ni nujno, da se cene v posameznem obdobju gibljejo enako kot obseg prodaje v istem obdobju. To se je zgodilo v OPP, ko se je obseg prodaje zmanjšal, cene pa so vseeno ostale visoke, ker so bile pogodbe za dobavo za leto 2009 večinoma sklenjene leta 2008 in je bilo nekaj dobave, predvidene za leto 2008, prenesene v leto 2009. Vendar 5-odstotno zvišanje cen v OPP ni zadostovalo za kritje višjih stroškov (+ 13 %), kot je bilo to mogoče v predhodnih obdobjih. Raven cen se je po OPP znižala s ponovnimi pogajanji.
(63)
Kot je bilo pojasnjeno v uvodni izjavi 49, so se cene uvoza iz zadevne države gibale podobno kot cene industrije Unije, le da so bile vedno nižje od cen industrije Unije.
Preglednica 10
2006
2007
2008
OPP
Cena na enoto na trgu EU (EUR/tona)
2 569
3 103
3 428
3 585
Indeks (2006 = 100)
100
121
133
140
4.10 Plače
(64)
Med letom 2006 in OPP se je povprečna plača na zaposlenega povečala za 15 %.
Preglednica 11
2006
2007
2008
OPP
Letni stroški dela na zaposlenega (,000 EUR)
52
56
61
60
Indeks (2006 = 100)
100
108
118
115
4.11 Naložbe
(65)
Letni naložbeni tok za zadevni izdelek, ki ga je ustvarila industrija Unije, se je med letom 2006 in OPP povečal za 37 %. Vendar so se naložbe v OPP v primerjavi z letom 2008 zmanjšale za 14 %.
Preglednica 12
2006
2007
2008
OPP
Neto naložbe (EUR)
30 111 801
45 383 433
47 980 973
41 152 458
Indeks (2006 = 100)
100
151
159
137
4.12 Dobičkonosnost in donosnost naložb
(66)
Industrija Unije je lahko s 40-odstotnim povišanjem stroškov v obravnavanem obdobju med letoma 2006 in 2007 cene zvišala bolj, kot so se povišali njeni stroški. Zato se je njen dobiček z 19 % leta 2006 povečal na 26 % leta 2007. Med letoma 2007 in 2008 so se cene in stroški sorazmerno zviševali, zato je ostala stopnja dobička industrije Unije nespremenjena na ravni iz leta 2007. Dobiček se je nato v OPP spet zmanjšal na 19 %, ker so na stroške vplivale manjša izkoriščenost proizvodne zmogljivosti in višje cene surovin. Dobiček se je še naprej zmanjševal v letu 2009, saj je morala industrija Unije cene prilagoditi navzdol, da se je v njih izkazalo splošno znižanje prodajnih cen na trgu grafitnih elektrod zaradi vse manjšega povpraševanja v jeklarstvu.
(67)
Donosnost naložb (v nadaljnjem besedilu: DN) se je z 71 % leta 2006 povečala na 103 % leta 2007. Leta 2008 se je povečala na 119 %, nato pa se je v OPP zmanjšala na 77 %. Donosnost naložb se je med letom 2006 in OPP na splošno povečala le za 6 odstotnih točk.
Preglednica 13
2006
2007
2008
OPP
Neto dobiček prodaje Unije nepovezanim strankam (% neto prodaje)
19 %
26 %
25 %
19 %
DN (neto dobiček v % neto knjigovodske vrednosti naložb)
71 %
103 %
119 %
77 %
4.13 Denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala
(68)
Neto denarni tok iz poslovanja se je med letoma 2006 in 2007 povečal. V letu 2008 se je še naprej povečeval, nato pa se je v OPP zmanjšal. Na splošno je denarni tok v OPP za 28 % presegel raven z začetka obravnavanega obdobja.
(69)
Ni dokazov, da bi imela industrija Unije težave pri zbiranju kapitala, zlasti zato, ker so nekateri proizvajalci vključeni v večje skupine.
Preglednica 14
2006
2007
2008
OPP
Denarni tok (EUR)
109 819 535
159 244 026
196 792 707
140 840 498
Indeks (2006 = 100)
100
145
179
128
4.14 Višina stopnje dampinga
(70)
Glede na obseg, tržni delež in cene uvoza iz Indije vpliva dejanskih stopenj dampinga na industrijo Unije ni mogoče obravnavati kot zanemarljivega.
4.15 Okrevanje po učinkih preteklega subvencioniranja in dampinga
(71)
Navedeni proučeni kazalniki kažejo nekaj izboljšav gospodarskega in finančnega stanja industrije Unije po uvedbi dokončnih izravnalnih in protidampinških ukrepov leta 2004. Industriji Unije sta zlasti koristili zvišanje cen in povečanje dobičkov med letoma 2006 in 2008. To se je zgodilo zaradi zelo pozitivnih tržnih razmer, ki so omogočile ohranjanje visoke stopnje cen in dobičkonosnosti, čeprav se je - kot je bilo pojasnjeno v uvodni izjavi 55 - tržni delež industrije Unije zmanjševal. Vendar se je v istem obdobju tržni delež indijskih uvoznikov kljub ukrepom povečal, indijski izdelki pa so se uvažali po cenah, nižjih od cen industrije Unije. Dobiček industrije Unije se je v OPP že začel zmanjševati, kar se je v letu 2009 nadaljevalo zaradi višjih stroškov in omejenega zviševanja cen.
5. Vpliv dampinškega uvoza in drugih dejavnikov
5.1 Vpliv dampinškega uvoza
(72)
Čeprav se je potrošnja v Uniji v obravnavanem obdobju zmanjšala, se je obseg uvoza iz zadevne države več kot podvojil, tržni delež tega uvoza pa se je več kot potrojil (glej uvodno izjavo 49). Brez upoštevanja protidampinških in izravnalnih dajatev so se z uvozom iz zadevne države v OPP cene industrije Unije nelojalno znižale, čeprav za manj kot 2 %.
5.2 Vpliv gospodarske krize
(73)
Ker so leta 2007 in v prvih treh četrtletjih leta 2008 v jeklarstvu in povezanih industrijah, vključno z grafitnimi elektrodami, prevladovale zelo pozitivne gospodarske razmere, je bila industrija Unije ob začetku gospodarske krize konec leta 2008 v razmeroma dobrem gospodarskem položaju. Ker se pogodbe za dobavo grafitnih elektrod običajno sklepajo za 6-12-mesečna obdobja, kakršna koli sprememba (povečanje ali zmanjšanje) povpraševanja na cene učinkuje z zamikom. Ker so bile pogodbe za OPP sklenjene, ko učinkov gospodarske krize še ni bilo mogoče predvideti, je ta v OPP vplivala zlasti na obseg, saj je industrija Unije vpliv na cene občutila z zamikom. Glede na to je treba opozoriti, da se je stanje v industriji Unije deloma poslabšalo že v obdobju pozitivnih gospodarskih razmer, saj je izgubila tržni delež zaradi uvoza iz zadevne države. To poslabšanje ni povzročilo znatnih negativnih učinkov zaradi visoke ravni povpraševanja v letih 2007 in 2008, zaradi katere je industrija Unije lahko ohranjala velik obseg proizvodnje in prodaje, deloma pa tudi zato, ker je bilo mogoče zaradi prej opisanega časovnega zamika cene še naprej ohranjati, ko se je ta obseg v OPP zmanjšal.
5.3 Uvoz iz drugih držav
(74)
Ker podatki o uvozu na ravni oznake KN, ki so na voljo pri Eurostatu, vključujejo tudi izdelke, ki niso preiskovani izdelek, analiza v nadaljevanju temelji na podatkih o uvozu na ravni oznake TARIC, dopolnjenih z informacijami, zbranimi na podlagi člena 14(6) osnovne uredbe. Nekaj uvoza se ni upoštevalo, ker se je na podlagi dostopnih informacij zdelo, da se ni uvažal preiskovani izdelek.
(75)
Ocenjuje se, da se je obseg uvoza iz drugih tretjih držav povečal za 63 %, tj. s približno 11 000 ton v letu 2006 na približno 18 500 ton v OPP. Tržni delež uvoza iz drugih držav se je s 6,6 % v letu 2006 povečal na 14,4 % v OPP. Povprečna uvozna cena iz drugih tretjih držav se je med letom 2006 in OPP zvišala za 42 %. Zdi se, da se je največ uvažalo iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: LRK), Rusije, Japonske in Mehike, ki so bile v OPP edine države z več kakor 1-odstotnim posameznim tržnim deležem. Uvoz iz teh držav je podrobneje proučen v naslednjih uvodnih izjavah. Uvoz iz devetih drugih držav skupaj dosega le približno 2-odstotni tržni delež, zato ni bil podrobneje proučen.
(76)
Tržni delež uvoza iz Kitajske se je v obravnavanem obdobju povečal za 2,4 odstotne točke (z 0,2 % na 2,6 %). Na podlagi razpoložljivih informacij so bile cene tega uvoza nižje od cen industrije Unije in tudi nižje od cen uvoza s poreklom iz Indije.
(77)
Tržni delež uvoza iz Rusije se je v obravnavanem obdobju povečal za 4,2 odstotne točke (z 1,9 % na 6,1 %). Na podlagi razpoložljivih informacij so bile cene tega uvoza nekoliko nižje od cen industrije Unije, vendar višje od cen uvoza s poreklom iz Indije.
(78)
Tržni delež uvoza iz Japonske se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 0,4 odstotne točke (z 2,0 % na 1,6 %). Na podlagi razpoložljivih informacij so bile cene tega uvoza podobne cenam industrije Unije ali višje od njih in tudi višje od cen uvoza s poreklom iz Indije.
(79)
Tržni delež uvoza iz Mehike se je v obravnavanem obdobju povečal za 1 odstotno točko (z 0,9 % na 1,9 %). Na podlagi razpoložljivih informacij so bile cene tega uvoza višje od cen industrije Unije in tudi višje od cen uvoza s poreklom iz Indije.
(80)
Iz tega sledi, da ni mogoče izključiti možnosti, da je k zmanjšanju tržnega deleža industrije Unije morda nekoliko pripomogel tudi razvoj uvoza iz LRK in Rusije. Ker pa so podatki, ki jih je mogoče pridobiti iz uvoznih statistik, splošni in ne omogočajo primerjave cen za posamezne vrste izdelkov, kakršna je bila mogoča za Indijo na podlagi podrobnih informacij, ki jih je predložil proizvajalec izvoznik, vpliva uvoza iz LRK in Rusije ni mogoče z gotovostjo dokazati.
Preglednica 15
2006
2007
2008
OPP
Obseg uvoza iz drugih držav (v tonah)
11 289
11 243
19 158
18 443
Indeks (2006 = 100)
100
100
170
163
Tržni delež uvoza iz drugih držav
6,6 %
6,6 %
11,3 %
14,4 %
Cena uvoza iz drugih držav (EUR/tona)
2 467
3 020
3 403
3 508
Indeks (2006 = 100)
100
122
138
142
2006
2007
2008
OPP
Obseg uvoza iz LRK (v tonah)
421
659
2 828
3 380
Indeks (2006 = 100)
100
157
672
804
Tržni delež uvoza iz LRK
0,2 %
0,4 %
1,7 %
2,6 %
Cena uvoza iz LRK (EUR/tona)
1 983
2 272
2 818
2 969
Indeks (2006 = 100)
100
115
142
150
2006
2007
2008
OPP
Obseg uvoza iz Rusije (v tonah)
3 196
2 887
8 441
7 821
Indeks (2006 = 100)
100
90
264
245
Tržni delež uvoza iz Rusije
1,9 %
1,7 %
5,0 %
6,1 %
Cena uvoza iz Rusije (EUR/tona)
2 379
2 969
3 323
3 447
Indeks (2006 = 100)
100
125
140
145
2006
2007
2008
OPP
Obseg uvoza iz Japonske (v tonah)
3 391
2 223
3 731
2 090
Indeks (2006 = 100)
100
66
110
62
Tržni delež uvoza iz Japonske
2,0 %
1,3 %
2,2 %
1,6 %
Cena uvoza iz Japonske (EUR/tona)
2 566
3 131
3 474
3 590
Indeks (2006 = 100)
100
122
135
140
2006
2007
2008
OPP
Obseg uvoza iz Mehike (v tonah)
1 478
2 187
2 115
2 465
Indeks (2006 = 100)
100
148
143
167
Tržni delež uvoza iz Mehike
0,9 %
1,3 %
1,2 %
1,9 %
Cena uvoza iz Mehike (EUR/tona)
2 634
3 629
4 510
4 554
Indeks (2006 = 100)
100
138
171
173
6. Sklepna ugotovitev
(81)
Kot je bilo navedeno v uvodni izjavi 49, se je obseg uvoza iz zadevne države med letom 2006 in OPP več kot podvojil. Ker se je v istem obdobju potrošnja zmanjšala za skoraj 25 %, se je tržni delež indijskih izvoznikov močno povečal, tj. s približno 1,5 % v letu 2006 na približno 5 % v OPP. Cene izvoza iz Indije v Unijo so se v obravnavanem obdobju sicer precej zvišale, na kar so vplivale splošno visoke tržne cene, vendar so kljub temu nelojalno nižale cene industrije Unije.
(82)
Kljub protidampinškim in izravnalnim ukrepom se je med letom 2006 in OPP kar nekaj pomembnih kazalnikov razvijalo negativno: obseg proizvodnje in prodaje se je zmanjšal za 29 % oziroma 39 %, izkoriščenost zmogljivosti se je zmanjšala za 28 %, sledilo pa ji je znižanje ravni zaposlenosti in produktivnosti. Čeprav je mogoče negativni razvoj deloma pojasniti z močnim zmanjšanjem potrošnje, ki je v obravnavanem obdobju upadla za skoraj 25 %, je treba veliko zmanjšanje tržnega deleža industrije Unije (za 15,9 odstotne točke med letom 2006 in OPP) razlagati tudi z vidika nenehnega povečevanja tržnega deleža uvoza iz Indije.
(83)
Razmeroma visoko raven dobička v OPP je večinoma mogoče pojasniti s še naprej visoko ravnjo cen, ki je bila taka iz razlogov, pojasnjenih v uvodni izjavi 62. Ugotavlja se, da se je položaj industrije Unije v obravnavanem obdobju na splošno poslabšal in da je bila ta ob koncu OPP v občutljivem položaju, in to kljub razmeroma visoki ravni dobička v tej fazi, ko je njeno prizadevanje, da bi kljub oslabljenemu povpraševanju ohranila obseg prodaje in dovolj visoko raven cen, oteževal vse večji dampinški uvoz iz Indije.
F. VERJETNOST NADALJEVANJA IN PONOVITVE ŠKODE
1. Uvodne opombe
(84)
Kot je bilo že navedeno, so uvedeni protidampinški ukrepi industriji Unije omogočili le delno okrevanje od škode, ki ji je bila prizadejana. Ko pa v OPP potrošnja Unije ni bila več velika, kar je veljalo za večino obravnavanega obdobja, se je industrija Unije znašla v občutljivem in ranljivem položaju in je bila še vedno izpostavljena škodljivemu učinku dampinškega uvoza iz Indije. Zlasti je le težko krila višje stroške ob koncu OPP.
2. Povezava med obsegom izvoza in cenami za tretje države ter obsegom izvoza in cenami za Unijo
(85)
Ugotovljeno je bilo, da je bila povprečna izvozna cena prodaje iz Indije v države, ki niso članice EU, nižja od povprečne izvozne cene v Unijo in tudi nižja od cen na notranjem trgu. Prodaja indijskega izvoznika v države, ki niso članice EU, je bila precejšnja in je pomenila večino njegovega celotnega izvoza. Zato se je štelo, da bi iztek veljavnosti ukrepov indijske izvoznike spodbudil, da bi znatno količino izvoza iz drugih tretjih držav preusmerili na privlačnejši trg Unije po ravneh cene, ki bi bile verjetno še vedno pod trenutnimi ravnmi cene izvoza v Unijo, tudi če bi bile višje od cen za tretje države.
3. Neizkoriščene zmogljivosti in zaloge na indijskem trgu
(86)
Sodelujoči indijski proizvajalec je imel znatne proste zmogljivosti ter jih je nameraval v letih 2010 in 2011 še povečati. Zato so na voljo zmogljivosti za znatno povečanje izvoznih količin v Unijo, zlasti ker ni kazalnikov, da bi lahko trgi tretjih držav ali notranji trg absorbirali morebitno dodatno proizvodnjo.
(87)
Sodelujoči indijski proizvajalec je v pripombah k razkritju trdil, da so njegove proste zmogljivosti posledica gospodarske krize in s tem povezanega manjšega povpraševanja. Vendar je znaten del prostih zmogljivosti družbe mogoče pojasniti s tem, da je družba bistveno povečala svoje zmogljivosti med letom 2006 in OPP. Nadalje gre opomniti, da družba načrtuje še dodatno povečanje zmogljivosti. Poleg tega je treba tudi opozoriti, da ima podobne zmogljivosti in izkoriščenost tudi drug indijski proizvajalec, ki ni sodeloval, ter da je nedavno tudi sam napovedal še večje povečanje zmogljivosti.
4. Sklepna ugotovitev
(88)
Proizvajalci zadevne države imajo možnost povečati in/ali preusmeriti izvoz na trg Unije. Poleg tega so cene izvoza iz Indije v tretje države nižje od cen izvoza v Unijo. Preiskava je pokazala, da je na podlagi primerljivih vrst izdelka sodelujoči proizvajalec izvoznik prodal zadevni izdelek po nižjih cenah kot industrija Unije. Te nizke cene bi se po vsej verjetnosti še znižale v skladu z nižjimi cenami, zaračunanimi v drugih delih sveta. Tako cenovno vedenje skupaj z zmožnostjo izvoznikov v zadevni državi, da na trg Unije dobavijo znatne količine zadevnega izdelka, bi po vsej verjetnosti negativno vplivalo na gospodarski položaj industrije Unije.
(89)
Iz navedenega je razvidno, da ostaja položaj industrije Unije občutljiv in ranljiv. Posledica izpostavljenosti industrije Unije povečanemu obsegu uvoza iz zadevne države po dampinških cenah bi bila verjetno tolikšno poslabšanje njene prodaje, tržnega deleža, prodajnih cen in posledično tudi poslabšanje finančnega stanja, kot je bilo ugotovljeno v prvotni preiskavi. Na podlagi tega se sklene, da bi razveljavitev ukrepov po vsej verjetnosti povzročila poslabšanje že tako ranljivega stanja in bi se znatna škoda industriji Unije ponovila.
G. INTERES UNIJE
1. Uvod
(90)
V skladu s členom 21 osnovne uredbe je bilo proučeno, ali bi bila ohranitev sedanjih protidampinških ukrepov v nasprotju z interesom Unije kot celote. Pri določitvi interesa Unije so bili upoštevani različni vključeni interesi, tj. interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov.
(91)
Opozoriti je treba, da je bilo v prvotni preiskavi ugotovljeno, da sprejetje ukrepov ni v nasprotju z interesom Unije. Poleg tega dejstvo, da je sedanja preiskava pregled, tj. analiza dejanskega stanja, v katerem že veljajo protidampinški ukrepi, omogoča oceno vseh morebitnih negativnih učinkov trenutno veljavnih protidampinških ukrepov na zadevne strani.
(92)
Na tej podlagi je bilo proučeno, ali kljub sklepom o verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škodljivega dampinga obstajajo utemeljeni razlogi, ki bi privedli do sklepa, da v tem posebnem primeru ohranitev ukrepov ni v interesu Unije.
2. Interes industrije Unije
(93)
Industrija Unije dokazuje, da je strukturno sposobna preživeti. To je potrdil pozitiven razvoj njenega gospodarskega položaja po uvedbi protidampinških ukrepov leta 2004. Zlasti pa je dejstvo, da je industrija Unije v nekaj letih pred OPP povečala dobičkonosnost, v močnem nasprotju s položajem pred uvedbo ukrepov. Vendar je industrija Unije nenehno izgubljala tržni delež, medtem ko se je v obravnavanem obdobju tržni delež uvoza iz obravnavane države bistveno povečal. Če ukrepi ne bi bili sprejeti, bi bila industrija Unije verjetno v še slabšem položaju.
3. Interes uvoznikov/uporabnikov
(94)
Nobeden od devetih nepovezanih uvoznikov, s katerimi je bil navezan stik, se ni javil za sodelovanje.
(95)
Sedemnajst uporabnikov je predložilo izpolnjene vprašalnike. Uporabniki grafitnih elektrod tega izdelka večinoma že več let niso dobavljali iz Indije, zato glede morebitnega nadaljevanja ukrepov niso bili opredeljeni, šest uporabnikov pa je vsaj deloma uporabljalo indijske elektrode. Štirje uporabniki so menili, da bi nadaljevanje ukrepov negativno vplivalo na konkurenco. Eno združenje (Eurofer) je nadaljevanju ukrepov odločno nasprotovalo in trdilo, da se indijski izvozniki zaradi zadevnih ukrepov množično umikajo s trga Unije. Združenje trdi, da bi nadaljevanje ukrepov oviralo proizvajalce jekla pri razvijanju alternativnih virov dobave in bi industriji Unije še naprej omogočilo prevladujoč, skoraj duopolen položaj. Vendar iz razvoja uvoza iz Indije po sprejetju ukrepov jasno izhaja, da takega množičnega umika ni bilo; uvoz iz Indije se je v obravnavanem obdobju celo znatno povečal. Poleg tega je preiskava pokazala, da grafitne elektrode čedalje bolj vstopajo na trg Unije iz številnih drugih tretjih držav. Glede moči položaja industrije Unije gre spomniti, da se je v obravnavanem obdobju njen tržni delež zmanjšal za skoraj 16 odstotnih točk (glej uvodno izjavo 55). Nazadnje je to združenje hkrati priznalo, da grafitne elektrode pomenijo le razmeroma majhen del vseh stroškov proizvajalcev jekla.
(96)
Opozoriti je treba tudi, da je bilo v prvotni preiskavi ugotovljeno, da bo vpliv ukrepov na uporabnike neznaten (10). Čeprav ukrepi veljajo že pet let, so uvozniki/uporabniki v Uniji kljub temu blago še naprej dobavljali med drugim tudi iz Indije. Prav tako ni bilo znakov, da bi obstajale težave pri iskanju drugih virov. Treba je tudi opozoriti, da je bilo glede učinka uvedbe ukrepov na uporabnike v prvotni preiskavi sklenjeno, da porast stroškov za grafitne elektrode glede na zanemarljiv pomen stroškov ne bi smel imeti posebnih posledic za predelovalno industrijo. Po uvedbi ukrepov ni bilo ugotovljenih znakov, ki bi kazali nasprotno. Zato se sklene, da ohranitev protidampinških ukrepov ne bi smela imeti resnega učinka na položaj uvoznikov/uporabnikov v Uniji.
4. Sklepna ugotovitev
(97)
Glede na zgoraj navedeno se sklene, da ni tehtnih razlogov, ki bi nasprotovali ohranitvi sedanjih protidampinških ukrepov.
H. PROTIDAMPINŠKI UKREPI
(98)
Vse strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravala priporočiti ohranitev sedanjih ukrepov. Po tem obvestilu jim je bil odobren rok za predložitev pripomb. Vloge in pripombe so bile ustrezno upoštevane, kadar je bilo to upravičeno.
(99)
Iz navedenega sledi, kakor določa člen 11(2) osnovne uredbe, da je treba ohraniti protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz nekaterih grafitnih elektrod s poreklom iz Indije. Treba je opozoriti, da te ukrepe sestavljajo dajatve ad valorem.
(100)
Stopnje protidampinške dajatve za posamezne družbe, opredeljene v tej uredbi, se uporabljajo le za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvajajo te družbe, torej izrecno navedeni pravni subjekti. Za uvožene izdelke, ki jih proizvaja katera koli druga družba, ki ni izrecno navedena z imenom in naslovom v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, teh stopenj ni mogoče uporabiti in zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“.
(101)
Vsak zahtevek za uporabo teh stopenj protidampinških dajatev za posamezne družbe (npr. zaradi spremembe imena subjekta ali ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) se takoj naslovi na Komisijo (11) skupaj z vsemi ustreznimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje, domače prodaje in izvoza, povezanimi na primer s to spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Ta uredba bo po potrebi ustrezno spremenjena s posodobitvijo seznama družb, upravičenih do individualnih stopenj dajatve -
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz grafitnih elektrod, ki se uporabljajo za električne peči, nasipne gostote 1,65 g/cm3 ali več in električnega upora 6,0 μΩ.m ali manj, ki se trenutno uvrščajo v oznako KN ex 8545 11 00 (oznaka TARIC 8545110010), in šob, ki se uporabljajo za te elektrode in se trenutno uvrščajo v oznako KN ex 8545 90 90 (oznaka TARIC 8545909010), ne glede na to, ali so uvožene skupaj ali ločeno, s poreklom iz Indije.
2. Stopnja dajatve, veljavne za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve, za izdelke, opisane v odstavku 1, proizvedene v spodaj navedenih družbah, znaša:
Družba
Dokončna dajatev
(%)
TARIC Dodatna oznaka
Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta - 700016, West Bengal
9,4
A530
HEG Limited, Bhilwara Towers, åA-12, Sector-1, Noida - 201301, Uttar Pradesh
0
A531
Vse druge družbe
8,5
A999
3. Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavne določbe o carinah.
Člen 2
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 13. decembra 2010