РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 18 април 2012 година
за удължаване на срока, посочен в член 114, параграф 6 от Договора за функционирането на Европейския съюз, по отношение на нотифицираните от Кралство Швеция на основание член 114, параграф 5 от ДФЕС национални разпоредби относно максимално допустимото съдържание на кадмий в торовете
(нотифицирано под номер C(2012) 2461)
(само текстът на шведски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2012/230/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 114, параграф 6 от него,
като има предвид, че:
I. ФАКТИ
(1)
На 17 октомври 2011 г. Кралство Швеция уведоми Комисията в съответствие с член 114, параграф 5 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), че възнамерява да въведе национални разпоредби за намаляване на допустимото съдържание на кадмий във фосфатните торове до не повече от 46 грама кадмий на тон фосфор (еквивалентно на 20 mg Cd/kg P2O5). Посочените мерки се явяват дерогация от Регламент (ЕО) № 2003/2003 на Европейския парламент и на Съвета от 13 октомври 2003 г. относно торовете (1) и с тях максималното ниво от 100 грама кадмий на тон фосфор (еквивалентно на 44 mg Cd/kg P2O5) ще бъде намалено, за което вече е дадена дерогация на Кралство Швеция.
1. Член 114, параграфи 5 и 6 от ДФЕС
(2)
Член 114, параграфи 5 и 6 от ДФЕС предвижда:
„5. […] ако след приемането от Европейския парламент и Съвета, от Съвета или от Комисията на мярка за хармонизиране държава членка счете за необходимо да въведе национални разпоредби, основаващи се на нови научни доказателства, свързани със защитата на околната или работната среда поради специфичен проблем на тази държава членка, който е възникнал след приемането на мярката за хармонизиране, тя уведомява Комисията за предприетите мерки и за основанията за тяхното приемане.
6. В срок от шест месеца след уведомяванията […] Комисията одобрява или отхвърля въпросните национални разпоредби, след като установи дали те представляват или не представляват средство за произволна дискриминация или прикрито ограничение на търговията между държавите членки и дали препятстват или не препятстват функционирането на вътрешния пазар.
При липса на решение на Комисията в този срок националните разпоредби, посочени в параграфи […] и 5, се считат за одобрени.
Когато това е оправдано поради сложността на въпроса и при липса на опасност за човешкото здраве, Комисията може да уведоми заинтересованата държава членка, че срокът, посочен в настоящия параграф, може да бъде продължен за нов период от шест месеца.“
2. Законодателство на ЕС
(3)
Директива 76/116/ЕИО на Съвета от 18 декември 1975 г. относно сближаване на законодателствата на държавите членки относно торовете (2) определя изискванията, на които трябва да отговарят торовете, за да бъдат пускани на пазара с обозначението „ЕО тор“.
(4)
В приложение I към Директива 76/116/ЕИО са определени видовете означения и съответстващите им изисквания, т.е. изисквания по отношение на състава, на които трябва да отговаря всеки един тор, за да може да бъде обозначен като „ЕО тор“. Означенията на видовете в този списък са групирани в категории в зависимост от съдържанието на първични хранителни елементи, т.е. елементите азот, фосфор и калий.
(5)
В съответствие с член 7 от Директива 76/116/ЕИО (3) на държавите членки не се позволява да забраняват, ограничават или възпрепятстват пускането на пазара на торове, маркирани като „ЕО тор“, които съответстват на изискванията на посочената директива, на основание състав, идентификация, етикетиране и пакетиране.
(6)
С Решение 2002/399/ЕО на Комисията от 24 май 2002 г. относно националните разпоредби, за които Кралство Швеция е извършило уведомяване в съответствие с член 95, параграф 4 от Договора за ЕО, по отношение на максимално допустимото съдържание на кадмий в торовете (4) беше предоставена дерогация от Директива 76/116/ЕИО, като се одобряват шведските разпоредби, с които се забранява пускането на шведския пазар на торове, съдържащи повече от 100 грама кадмий на тон фосфор. Тази дерогация се прилагаше до 31 декември 2005 г.
(7)
Директива 76/116/ЕИО беше заменена от Регламент (ЕО) № 2003/2003 относно торовете.
(8)
Член 35, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 2003/2003 гласи, че дерогациите от член 7 от Директива 76/116/ЕИО, които са предоставени от Комисията по предишния член 95, параграф 6 от Договора за ЕО, се тълкуват като дерогации от член 5 от посочения регламент и продължават да пораждат правно действие независимо от влизането в сила на регламента.
(9)
В съображение 15 от Регламент (ЕО) № 2003/2003 се съобщава, че Комисията ще се заеме с проблема за неумишленото съдържание на кадмий в минералните торове и, когато е целесъобразно, ще изготви предложение за регламент, което ще представи на Европейския парламент и на Съвета. Комисията извърши голяма по обем подготвителна работа, но поради сложността на различните фактори, които трябва да бъдат отчетени, все още не е приела такова предложение.
(10)
Тъй като шведската дерогация е предоставена само до 31 декември 2005 г., Швеция поиска през юни 2005 г. удължаване на съществуващата дерогация. С Решение 2006/347/ЕО на Комисията от 3 януари 2006 г. относно националните разпоредби, за които Кралство Швеция е извършило уведомяване в съответствие с член 95, параграф 4 от Договора за ЕО, по отношение на максимално допустимото съдържание на кадмий в торовете (5) на шведските органи се разрешава да запазят националните мерки до прилагането на хармонизирани мерки за кадмия в торовете на равнището на ЕС.
3. Национални разпоредби
(11)
Наредбата за химичните продукти (забрани за боравене, внос и износ) (1998:944) (6) съдържа разпоредби, отнасящи се, inter alia, до максимално допустимото съдържание на кадмий в торовете, включително означените като ЕО торове. В член 3, параграф 1 е предвидено, че торовете, попадащи в митнически тарифни номера 25.10, 28.09, 28.35, 31.03 и 31.05 и съдържащи повече от 100 грама кадмий на тон фосфор, не могат да се предлагат за продажба или да се превозват.
(12)
Предвидените национални мерки, нотифицирани в съответствие с член 114, параграф 5 от ДФЕС, биха намалили допустимото съдържание на кадмий във фосфатните торове от сегашното му максимално равнище от 100 грама кадмий на тон фосфор на 46 грама кадмий на тон фосфор (46 mg Cd/kg P, еквивалентни на 20 mg Cd/kg P2O5).
II. ПРОЦЕДУРА
(13)
С писмо от 17 май 2011 г. Кралство Швеция уведоми Комисията, че на основание член 114, параграф 5 от ДФЕС отправя искане за получаване на одобрение за въвеждането на национални разпоредби за намаляване на разрешеното съдържание на кадмий във фосфатните торове до максимална концентрация от 46 грама на тон фосфор. По този начин шведските органи отправят искане за намаляване на съдържанието на кадмий, разрешено с дерогацията, дадена с Решение 2006/347/ЕО.
(14)
С писмо от 17 октомври 2011 г. шведските органи предоставиха допълнителна информация на Комисията, и по-специално текста на действащото национално законодателство, в който са отразени измененията, направени с наредби 2008:255 и 2009:654 (7).
(15)
С писмо от 14 ноември 2011 г. Комисията информира шведските органи, че шестмесечният срок, в който трябва да разгледа въпроса в съответствие с член 114, параграф 6, е започнал да тече на 18 октомври 2011 г.
(16)
С писмо от 17 октомври 2011 г. Комисията уведоми останалите държави членки за отправеното от Швеция искане. Комисията публикува и известие относно искането в Официален вестник на Европейския съюз (8), за да информира останалите заинтересовани страни за националните мерки, които Швеция възнамерява да въведе, както и за основанията, които посочва за тяхното въвеждане. В отговор на това Латвия подкрепи шведското искане. Комисията не получи други коментари.
III. ОЦЕНКА
1. Проверка за допустимост
(17)
Член 114, параграф 5 от ДФЕС се отнася до случаите, в които се нотифицират национални разпоредби във връзка с дадена мярка на ЕС за хармонизиране, когато се предвижда тези национални разпоредби да бъдат въведени след приемането и привеждането в действие на съответната мярка за хармонизиране и новите национални мерки биха били несъвместими с мярката на ЕС за хармонизиране. Националните разпоредби са нотифицирани във връзка с Регламент (ЕО) № 2003/2003, който беше приет на основание предишния член 95 от Договора за ЕО и в който са определени хармонизирани правила относно състава, идентифицирането, етикетирането и опаковането на ЕО торовете. В съответствие с член 5 от посочения регламент на държавите членки не се позволява да въвеждат пречки пред свободното движение на торове на нито едно от посочените основания.
(18)
Освен това съгласно член 114, параграф 5 от ДФЕС е необходимо в основата на уведомяването за планираните национални мерки да стоят нови научни доказателства, свързани със защитата на околната или работната среда поради специфичен проблем на нотифициращата държава членка, който е възникнал след приемането на мярката за хармонизиране, и то да се придружава от описание на основанията за въвеждането на планираните национални мерки.
(19)
В подкрепа на искането за по-ниска пределна стойност за кадмий във фосфатните торове шведските органи представиха национална оценка на риска и няколко разработки. При тази оценка е взета предвид общата оценка на ЕС на риска от кадмий и кадмиев оксид, направена през 2007 г. в съответствие с Регламент (ЕИО) № 793/93 на Съвета (9), както и научното становище на Европейския орган за безопасност на храните относно съдържанието на кадмий в храните (10) и стари и нови данни, отнасящи се до оценката на риска за здравето на човека и за околната среда от кадмия в торовете в Швеция. Направената от Швеция оценка на риска е публикувана в Интернет (11).
(20)
Според шведските органи новата оценка на риска показва, че е необходимо да се намали експозицията на кадмий с цел дългосрочно опазване на здравето на населението на Швеция. Експозицията зависи от количеството на погълнатия чрез храната кадмий, основно от растения, и поради това е необходимо да се намали рискът от високи нива на кадмий в земеделските култури. Обработваемите почви в Швеция като цяло са по-киселинни от тези в Централна Европа и поради това специфично положение кадмият е по-лесноусвоим за растенията.
(21)
Освен това намаляването на националната пределна стойност от 100 на 46 грама кадмий на тон фосфор представлява мярка, целяща да намали натрупването на кадмий в почвите, както и риска за водните организми, обитаващи изключително меки води, каквито се срещат в Швеция.
(22)
В светлината на гореизложеното Комисията счита, че подаденото от Кралство Швеция заявление за получаване на одобрение за намаляване на съдържанието на кадмий в торовете до максимално ниво от 46 грама кадмий на тон фосфор е допустимо.
2. Прибягване до член 114, параграф 6, трета алинея от ДФЕС
2.1. Обосновка въз основа на сложността на въпроса
(23)
С цел да подкрепи искането си Швеция е провела нова оценка на риска, която е завършена през януари 2011 г. и в която се сравняват предполагаемите недействащи концентрации (PNEC) за организми, които са представителни за различните компоненти на околната среда, с концентрациите на кадмий в околната среда в Швеция. В уведомлението се прави позоваване и на няколко разработки, предоставени в рамките на предишни искания, подадени до Комисията в съответствие с член 114, параграф 4 от Договора, както и на оценката на ЕС за риска от кадмий и кадмиев оксид.
(24)
PNEC за сладки води зависи от твърдостта на водата. Тъй като в Швеция има изключително меки сладки води, се очаква, че до токсичност за водните организми ще се стига при по-ниска концентрация на кадмий в сравнение с други части на Европа. Поради това шведските органи считат, че е вероятно водните организми във водите в Швеция да са като цяло по-чувствителни към допълнителния кадмий в сравнение с тези от водите в Централна и Южна Европа.
(25)
Резултатите от мониторинговите програми за повърхностните води в Швеция през 2006 и 2009 г. сочат, че около 1 % от езерата и 7 % от крайбрежните води имат съдържание на кадмий, по-високо от стойностите на PNEC. В проведен през 2008 г. преглед се заключава, че мерките за намаляване на емисиите са довели при повечето метали до значително по-ниски концентрации във водните организми, но положението по отношение на кадмия е по-неясно. Наблюдаваната през последните години тенденция към засилено въздействие върху имунната система на рибите (шарен ликод) изглежда има връзка с увеличените концентрации на кадмий в рибите. През 2011 г. е изготвен нов доклад с цел описание на бъдещите тенденции във връзка с кадмия в обработваемите земи и земеделските култури и оценка на концентрациите за следващите 100 години, като резултатите са използвани за моделиране на най-неблагоприятния сценарий за оценка на риска за водните организми, обитаващи води в близост до терени, на които са използвани торове, през следващите 100 години.
(26)
В своята оценка шведските органи заключават, че в по-дългосрочен план е възможно да съществува увеличен риск за водните организми, обитаващи изключително меки води (с твърдост под 5 mg CaCO3/l). До това положение обаче е вероятно да се стигне само при малките поточета, при които има слабо разреждане на отточната вода от обработваемата земя. Шведските органи не са установили други рискове за околната среда вследствие на използването на кадмий в торовете.
(27)
С оглед на сложността на отношенията при преноса на кадмий чрез фосфатни торове, възможното му натрупване и рисковете за околната среда, както вече беше показано по време на оценката на сходни искания за дерогации от Австрия, Финландия и Чешката република, както и при предишни искания на Швеция, Комисията поиска от Научния комитет по рисковете за здравето и околната среда (НКРЗОС) становище относно цялостното качество на шведската оценка на риска, евентуалните ѝ по-съществени недостатъци, уместността на проучваните сценарии и на направените допускания, както и относно надеждността и валидността на заключенията относно установените рискове за околната среда.
(28)
НКРЗОС прие своето становище на 27 февруари 2012 г. (12) НКРЗОС заключи, че изготвеният от шведските органи доклад за оценка на риска е с добро научно качество, проучените сценарии като цяло са уместни, а повечето от използваните в тях стойности на параметри са приемливи. НКРЗОС обаче счита, че някои изявления и/или допускания в доклада не са подплатени с достатъчно доказателства. Например при констатациите, представени в мониторинговите проучвания на рибите, се приема наличието на причинно-следствена връзка, която не е доказана. Друг пример е важното (ключово за оценката на риска) допускане на коефициент на разреждане ½, който се използва за изчисляване на концентрацията на кадмий в повърхностните води на потоците. Не са представени научни доказателства или обосновка в подкрепа на такава стойност на коефициента. НКРЗОС отбелязва също така, че при някои сценарии са използвани най-лошите възможни условия. Например при изчисленията за прилагане на фосфати върху земеделските земи се използва ниво на прилагане, което в действителност е характерно за по-малко от 25 % от почвите в Швеция. Изчисленията за концентрацията в повърхностните води на потоците след оттичане изглеждат проблемни, а предложените нива не отговарят на измерените концентрации, посочени на други места в доклада. Използваните в шведската оценка на риска PNEC са предложените в доклада на ЕС за оценката на риска от кадмий и поради това могат да бъдат подкрепени от НКРЗОС. Поради това представените съотношения за охарактеризиране на риска (СОР) зависят само от оценката на експозицията, т.е. от прогнозните концентрации на кадмия в повърхностните води в Швеция. Последните зависят от коефициента на разреждане почва/поток, за който не са посочени доказателства. НКРЗОС изразява несъгласие също така с допускането, че няма адсорбция на кадмия в почвата. Такава ситуация възниква, само ако почвата е вече силно замърсена, като нетна адсорбция не възниква в състояние на равновесие, а случаят в Швеция не е такъв. В шведския доклад се допуска също така, че няма адсорбция на кадмия в почвата на дълбочина над 30 cm, а случаят отново не е такъв. Поради това НКРЗОС не подкрепя резултатите, представени от шведските органи за потоците, които са единственият компонент на околната среда, за който шведските органи са установили наличие на рискове.
(29)
Въпреки това НКРЗОС припомня по-раншната оценка на CSTEE от 2002 г., в която се прави прогнозата, че се очаква концентрациите на кадмия в почвата да не се увеличат в повечето европейски почви при граница от 46 mg Cd/kg P. НКРЗОС потвърждава, че тази оценка все още е защитима, включително за шведските земеделски почви, и отбелязва, че калкулацията е на база принципа за запазване на текущото положение, а не въз основа на оценка на риска, като проведената от шведските органи с оглед на сегашните им мотиви.
(30)
Въпреки че в становището си от 27 февруари 2012 г. НКРЗОС заключи, че изготвеният от шведските органи доклад за оценка на риска е с добро научно качество и съдържа нови и имащи отношение данни, продължава да съществува известна несигурност относно някои ключови допускания, използвани от шведските органи за заключението им, че съществува риск за водните организми в малките потоци в Швеция. В това отношение е необходимо допълнително изясняване на информацията от страна на шведските органи, за да може Комисията да заеме окончателната си позиция.
2.2. Липса на опасност за човешкото здраве
(31)
В своята обосновка шведските органи са установили рискове за чувствителните групи от населението (диабетици и страдащи от остеопороза и недостиг на желязо). Тези рискове се причиняват от дългосрочна експозиция на кадмий чрез хранителния режим. Поради това няма опасност за здравето на човека, която да е свързана с евентуално решение за удължаване на оценката на положението в Швеция с допълнителен срок от шест месеца. Допълнителният срок ще даде възможност на Комисията да вземе предвид допълнителните пояснения, които ще бъдат предоставени от шведските органи, при взимане на окончателното си решение.
(32)
Въз основа на гореизложеното Комисията счита, че условията, определени в член 114, параграф 6, трета алинея, са спазени, за да може да прибегне до възможността за удължаване на шестмесечния срок, в рамките на който трябва да одобри или отхвърли националните разпоредби, нотифицирани от Швеция.
IV. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(33)
В светлината на гореизложеното може да се заключи, че искането на Кралство Швеция за въвеждане на национални разпоредби по дерогация от разпоредбите на Регламент (ЕО) № 2003/2003 е допустимо.
(34)
С оглед на сложността на въпроса и при липсата на доказателства, свидетелстващи за опасност за човешкото здраве, произтичаща от приемането на настоящото решение, Комисията обаче счита, че е оправдано да удължи срока, посочен в член 114, параграф 6, първа алинея от ДФЕС, с допълнителен период, изтичащ на 18 октомври 2012 г.,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
На основание член 114, параграф 6, трета алинея от ДФЕС срокът за одобряване или отхвърляне на планираните национални разпоредби относно кадмия в торовете, нотифицирани от Кралство Швеция на 17 октомври 2011 г. в съответствие с член 114, параграф 5 от ДФЕС, се удължава до 18 октомври 2012 г.
Член 2
Адресат на настоящото решение е Кралство Швеция.
Съставено в Брюксел на 18 април 2012 година.
SKLEP KOMISIJE
z dne 18. aprila 2012
o podaljšanju roka iz člena 114(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi z nacionalnimi določbami glede največje dovoljene vsebnosti kadmija v gnojilih, ki jih je v skladu s členom 114(5) PDEU uradno sporočila Kraljevina Švedska
(notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 2461)
(Besedilo v švedskem jeziku je edino verodostojno)
(Besedilo velja za EGP)
(2012/230/EU)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114(6) Pogodbe,
ob upoštevanju naslednjega:
I. DEJSTVA
(1)
Kraljevina Švedska je 17. oktobra 2011 v skladu s členom 114(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU) uradno obvestila Komisijo, da namerava uvesti nacionalne določbe za znižanje dovoljene vsebnosti kadmija v fosfornih gnojilih na največ 46 gramov kadmija na tono fosforja (kar je enako 20 mg Cd/kg P2O5). Navedeni ukrepi bi odstopali od Uredbe (ES) št. 2003/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o gnojilih (1) in bi znižali največjo dovoljeno vsebnost kadmija v višini100 gramov kadmija na tono fosforja (kar je enako 44 mg Cd/kg P2O5), za katero je bilo Kraljevini Švedski že odobreno odstopanje.
1. Člen 114(5) in (6) PDEU
(2)
Člen 114(5) in (6) PDEU določa:
“5. (…) če po tem, ko Evropski parlament in Svet, Svet ali Komisija sprejmejo usklajevalni ukrep, država članica meni, da mora na podlagi novih znanstvenih spoznanj o varstvu okolja ali delovnega okolja uvesti nacionalne določbe zaradi problema, ki je specifičen zanjo in je posledica sprejetja usklajevalnega ukrepa, o načrtovanih določbah pa tudi o razlogih za njihovo uvedbo uradno obvesti Komisijo.
6. Komisija v šestih mesecih po uradnih obvestilih (…) odobri ali zavrne nacionalne določbe, potem ko preveri, ali so morda sredstvo samovoljne diskriminacije ali prikrita omejitev trgovine med državami članicami in ali ovirajo delovanje notranjega trga.
Če Komisija v tem roku ne sprejme nobenega sklepa, se šteje, da so nacionalne določbe iz odstavkov (…) 5 odobrene.
Če to upravičuje zahtevnost zadeve in če ni nevarnosti za zdravje ljudi, lahko Komisija zadevno državo članico uradno obvesti, da se rok iz tega odstavka lahko podaljša za nadaljnje obdobje največ šestih mesecev.“
2. Zakonodaja EU
(3)
Direktiva Sveta 76/116/EGS z dne 18. decembra 1975 o približevanju zakonodaj držav članic v zvezi z gnojili (2) je določila zahteve, ki jih morajo izpolnjevati gnojila, da se lahko dajo v promet z oznako „gnojila ES“.
(4)
Priloga I k Direktivi 76/116/EGS navaja tipsko oznako in ustrezne zahteve, npr. glede sestave, ki jih mora izpolnjevati vsako gnojilo, da upravičeno dobi oznako „gnojilo ES“. Tipske oznake s tega seznama so razvrščene v kategorije glede na vsebnost primarnih hranil, tj. dušika, fosforja in kalija.
(5)
V skladu s členom 7 Direktive 76/116/EGS (3) države članice zaradi sestave, identifikacije, označevanja ali pakiranja ne smejo prepovedati, omejiti ali ovirati trgovine z gnojili, ki imajo oznako „gnojilo ES“ ter so v skladu z določbami Direktive.
(6)
Odločba Komisije 2002/399/ES z dne 24. maja 2002 o nacionalnih določbah, o katerih je Kraljevina Švedska na podlagi člena 95(4) Pogodbe ES poslala uradno obvestilo v zvezi z največjo dovoljeno vsebnostjo kadmija v gnojilih (4), je odobrila odstopanje od Direktive 76/116/EGS in odobrila švedske določbe, ki na Švedskem prepovedujejo dajanje v promet gnojil, ki vsebujejo več kakor 100 gramov kadmija na tono fosforja. To odstopanje se je uporabljalo do 31. decembra 2005.
(7)
Direktivo 76/116/EGS je nadomestila Uredba (ES) št. 2003/2003 o gnojilih.
(8)
Člen 35(2) Uredbe (ES) št. 2003/2003 navaja, da se odstopanja od člena 7 Direktive 76/116/EGS, ki jih je odobrila Komisija na podlagi nekdanjega člena 95(6) Pogodbe ES, razumejo kot odstopanja od člena 5 navedene uredbe in še naprej učinkujejo ne glede na začetek veljavnosti Uredbe.
(9)
Uvodna izjava 15 Uredbe (ES) št. 2003/2003 navaja, da bo Komisija obravnavala vprašanje nenamerne vsebnosti kadmija v mineralnih gnojilih in bo, če je primerno, sestavila predlog uredbe ter ga predložila Evropskemu parlamentu in Svetu. Komisija je opravila obsežne priprave, a zaradi zahtevnosti različnih dejavnikov, ki jih je treba upoštevati, še ni sprejela predloga.
(10)
Glede na to, da je bilo Švedski odstopanje odobreno le do 31. decembra 2005, je Švedska junija 2005 zaprosila za podaljšanje obstoječega odstopanja. Odločba Komisije 2006/347/ES z dne 3. januarja 2006 o nacionalnih določbah, o katerih je Kraljevina Švedska na podlagi člena 95(4) Pogodbe ES poslala uradno obvestilo v zvezi z največjo dovoljeno vsebnostjo kadmija v gnojilih (5), švedskim organom omogoča ohranitev nacionalnih ukrepov, dokler se na ravni EU ne začnejo uporabljati usklajeni ukrepi glede kadmija v gnojilih
3. Nacionalne določbe
(11)
„Odlok o kemičnih proizvodih (Prepovedi v zvezi z ravnanjem, uvozom in izvozom)“ (1998:944) (6) med drugim vsebujejo določbe v zvezi z največjo dovoljeno vsebnostjo kadmija v gnojilih, vključno z gnojili z oznako ES. Odstavek 1 oddelka 3 Odloka prepoveduje prodajo in prenos gnojil iz številk 25.10, 28.09, 28.35, 31.03 in 31.05 carinske tarife, ki vsebujejo več kakor 100 gramov kadmija na tono fosforja.
(12)
Načrtovani nacionalni ukrep, sporočen v skladu s členom 114(5) PDEU, bi znižal največjo dovoljeno vsebnost kadmija v fosfornih gnojilih s sedanjih 100 gramov kadmija na tono fosforja na 46 gramov kadmija na tono fosforja (46 mg Cd/kg P, kar je enako 20 mg Cd/kg P2O5).
II. POSTOPEK
(13)
S pismom z dne 17. maja 2011 je Kraljevina Švedska v skladu s členom 114(5) PDEU Komisijo uradno zaprosila za odobritev uvedbe nacionalnih določb za znižanje dovoljene vsebnosti kadmija v fosfornih gnojilih na največ 46 gramov kadmija na tono fosforja. Švedski organi tako prosijo za znižanje vsebnosti kadmija, odobrene z odstopanjem iz Odločbe 2006/347/ES.
(14)
S pismom z dne 17. oktobra 2011 so švedski organi Komisiji poslali dodatne informacije v obliki besedila veljavne nacionalne zakonodaje, v kateri so upoštevane spremembe, sprejete z odlokoma 2008:255 in 2009:654. (7)
(15)
S pismom z dne 14. novembra 2011 je Komisija obvestila švedske organe, da je šestmesečno obdobje za preučitev prošnje v skladu s členom 114(6) začelo teči 18. oktobra 2011.
(16)
S pismom z dne 17. oktobra 2011 je Komisija obvestila druge države članice o prošnji, ki jo je poslala Švedska. Komisija je obvestilo o prošnji objavila tudi v Uradnem listu Evropske unije (8), da bi druge zainteresirane strani obvestila o nacionalnih ukrepih, ki jih namerava sprejeti Švedska, in o razlogih, na katere se pri tem sklicuje. Kot odgovor je Latvija podprla švedsko prošnjo. Drugih pripomb Komisija ni prejela.
III. OCENA
1. Obravnava dopustnosti
(17)
Člen 114(5) PDEU zadeva primere, ko država članica v zvezi z usklajevalnim ukrepom EU uradno obvesti Komisijo o nacionalnih določbah, ki se bodo uvedle po sprejetju in začetku veljavnosti usklajevalnega ukrepa in ki bi bile nezdružljive z usklajevalnim ukrepom EU. Uradno obvestilo o nacionalnih določbah se je nanašalo na Uredbo (ES) št. 2003/2003, ki je bila sprejeta na podlagi nekdanjega člena 95 Pogodbe ES in določa usklajena pravila glede sestave, identifikacije, označevanja in pakiranja gnojil ES. V skladu s členom 5 navedene uredbe države članice v zvezi s katerim od navedenih razlogov ne smejo uvesti ovir za prost pretok gnojil.
(18)
Poleg tega člen 114(5) PDEU zahteva, da mora uradno obvestilo o načrtovanih nacionalnih ukrepih zaradi problema, ki je specifičen za državo članico, ki je poslala uradno obvestilo, in je posledica sprejetja usklajevalnega ukrepa, temeljiti na novih znanstvenih spoznanjih o varstvu okolja ali delovnega okolja, priložen pa mu mora biti opis razlogov za uvedbo načrtovanih nacionalnih ukrepov.
(19)
K prošnji za znižanje vsebnosti kadmija v fosfornih gnojilih so švedski organi priložili nacionalno oceno tveganja in nekaj študij. Ta ocena upošteva splošno oceno EU o tveganju kadmija in kadmijevega oksida, pripravljeno leta 2007 v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 793/93 (9), znanstveno mnenje Evropske agencije za varnost hrane glede kadmija v hrani (10) ter znane in nove podatke o oceni tveganja za zdravje ljudi in okolje zaradi kadmija v gnojilih na Švedskem. Švedska ocena tveganja je objavljena na internetu. (11)
(20)
Po navedbah švedskih organov nova ocena tveganja kaže, da je treba za dolgoročno zaščito zdravja švedskega prebivalstva zmanjšati izpostavljenost kadmiju. Izpostavljenost je odvisna od zaužitja kadmija s hrano, zlasti rastlinsko, zato je treba zmanjšati tveganje visokih vrednosti kadmija v pridelkih. Obdelovalna zemlja na Švedskem je na splošno bolj kisla kot v Srednji Evropi, zato rastline vsrkajo več kadmija.
(21)
Poleg tega je znižanje nacionalne mejne vrednosti s 100 gramov kadmija na tono fosforja na 46 gramov kadmija na tono fosforja ukrep, namenjen zmanjševanju kopičenja kadmija v tleh in tveganja za vodne organizme, ki živijo v izjemno mehkih vodah, kot velja za Švedsko.
(22)
Glede na navedeno Komisija meni, da je prošnja za dovoljenje za zmanjšanje vsebnosti kadmija v gnojilih na največ 46 gramov kadmija na tono fosforja, ki jo je vložila Kraljevina Švedska, dopustna.
2. Uporaba tretjega pododstavka člena 114(6) PDEU
2.1 Utemeljitev na podlagi zahtevnosti zadeve
(23)
Švedska je svojo prošnjo utemeljila z novo oceno tveganja, ki jo je zaključila januarja 2011, v njej pa primerja predvidene koncentracije brez učinka za organizme, ki predstavljajo različne dele okolja, s koncentracijami kadmija v švedskem okolju. V uradnem obvestilu Švedska navaja tudi nekatere študije, ki so bile na voljo v okviru prejšnjih prošenj, ki jih je predložila Komisiji v skladu s členom 114(4) Pogodbe, in oceno tveganja EU za kadmij in kadmijev oksid.
(24)
Predvidena koncentracija brez učinka za sladko vodo je odvisna od trdote vode. Glede na to, da ima Švedska zelo mehke sladke vode, nastane strupenost za vodne organizme predvidoma pri nižji koncentraciji kadmija kot v drugih delih Evrope. Švedski organi zato menijo, da je verjetno, da so vodni organizmi v švedskih vodah na splošno bolj občutljivi na dodaten kadmij kot v vodah Srednje in Južne Evrope.
(25)
Rezultati programov spremljanja stanja v švedskih površinskih vodah leta 2006 in 2009 kažejo, da ima približno 1 % jezer in 7 % obalnih voda višjo koncentracijo kadmija od vrednosti PNEC. Pregled, opravljen leta 2008, je pokazal, da so ukrepi za zmanjšanje emisij pri večini kovin znatno zmanjšali koncentracije v vodnih organizmih, za kadmij pa je situacija manj jasna. Zaznani naraščajoči učinki na imunski sistem rib (Esmarkova ogorčica) v zadnjih desetih letih se zdijo povezani z vedno večjimi koncentracijami kadmija v ribah. Leta 2011 je bilo pripravljeno še eno poročilo, katerega cilj je opisati prihodnje gibanje kadmija v obdelovalni zemlji in pridelkih ter oceniti, kakšne bodo koncentracije kadmija čez 100 let, rezultati tega poročila pa so bili uporabljeni za oblikovanje najslabšega scenarija za oceno tveganja za vodne organizme, ki živijo v vodah blizu gnojenih polj za 100 let naprej.
(26)
Švedski organi v svoji oceni zaključujejo, da bi se tveganje za vodne organizme v zelo mehki vodi (s trdoto pod 5 mg CaCO3/l) dolgoročno lahko povečalo. Vendar pa je to verjetno le v manjših potokih z nizko razredčitvijo odpadnih vod s kmetijskih zemljišč. Švedski organi niso ugotovili drugih tveganj za okolje zaradi uporabe kadmija v gnojilih.
(27)
Glede na zapletenost razmerja med vnosom kadmija v tla prek fosfornih gnojil, njegovim morebitnim kopičenjem in tveganjem za okolje, ki ga je pokazala že presoja podobnih prošenj za odstopanje Avstrije, Finske, Češke in prejšnjih prošenj Švedske, je Komisija Znanstveni odbor za tveganja za zdravje in okoljska tveganja (v nadaljnjem besedilu: SCHER) zaprosila za mnenje o splošni kakovosti švedske ocene tveganja, morebitnih pomembnih pomanjkljivostih, primernosti obravnavanih scenarijev in predpostavk ter zanesljivosti in veljavnosti zaključkov glede ugotovljenih tveganj za okolje.
(28)
SCHER je o tem sprejel mnenje 27. februarja 2012 (12). SCHER je ugotovil, da je znanstvena kakovost poročila o oceni tveganja švedskih organov dobra, da so obravnavani scenariji primerni in da je večina uporabljenih vrednosti parametrov sprejemljiva. Vendar pa SCHER meni, da več trditev in/ali predpostavk v poročilu ni utemeljenih z zadostnimi dokazi. Ugotovitve iz študij spremljanja rib na primer predpostavljajo vzročno-posledično razmerje, ki ni dokazano. Drug tak primer je pomembna predpostavka (osrednja za oceno tveganja) o faktorju razredčitve 1/2, ki je bil uporabljen za izračun koncentracije kadmija v površinskih vodah potokov. Za ta faktor ni znanstvenih dokazov ali utemeljitev. SCHER prav tako ugotavlja, da so bili za nekatere scenarije uporabljeni najslabši možni pogoji. Pri izračunih za uporabo fosfata na kmetijskih zemljiščih so na primer uporabljene stopnje uporabe, ki veljajo za manj kakor 25 % švedskih tal. Izračuni za koncentracije v površinskih vodah potokov po osuševanju so problematični, predlagane vrednosti pa ne ustrezajo izmerjenim koncentracijam, navedenimi drugje v poročilu. Predvidene koncentracije brez učinka, uporabljene v švedski oceni tveganja, so enake tistim, ki jih predlaga poročilo oceni tveganja EU za kadmij, in jih SCHER lahko podpre. Stopnje opredelitve tveganja so tako odvisne samo od ocene izpostavljenosti, tj. pričakovane koncentracije kadmija v švedskih površinskih vodah. Ta pa temelji na faktorju razredčitve med tlemi in potoki, ki ni utemeljen. SCHER se prav tako ne strinja s predpostavko, da tla ne adsorbirajo kadmija. To se zgodi le takrat, ko so tla že močno onesnažena in ne pride do ustaljene neto adsorpcije, kar pa ne velja za Švedsko. Švedsko poročilo tudi predpostavlja, da globlje od 30 centimetrov pod tlemi ne prihaja do adsorpcije kadmija, kar prav tako ne drži. Zato SCHER ne podpira rezultatov, ki so jih švedski organi predstavili za potoke, ki so edini del okolja, za katerega so ugotovili tveganje.
(29)
Ne glede na to pa SCHER opozarja na prejšnjo oceno Znanstvenega odbora za strupenost, strupenost za ekosisteme in okolje iz leta 2002, ki ocenjuje, da koncentracije kadmija v tleh v večini evropskih držav ne bodo presegle 46 mg Cd/kg P. SCHER potrjuje, da takšna ocena še vedno upravičeno velja tudi za švedska kmetijska zemljišča in ugotavlja, da je odstopanje temeljilo na načelu mirovanja, ne pa na oceni tveganja, ki so jo opravili švedski organi v sedanji utemeljitvi.
(30)
Čeprav v svojem mnenju z dne 27. februarja 2012 SCHER ocenjuje, da je znanstvena kakovost poročila o oceni tveganja švedskih organov dobra ter vsebuje nove in pomembne podatke, še vedno ostajajo nejasnosti glede nekaterih osrednjih predpostavk, ki so jih švedski organi uporabili pri zaključku, da obstaja tveganje za vodne organizme v majhnih potokih na Švedskem. V zvezi s tem Komisija za sprejetje končnega stališča potrebuje dodatna pojasnila švedskih organov.
2.2 Odsotnost nevarnosti za zdravje ljudi
(31)
V svoji utemeljitvi švedski organi ugotavljajo tveganja za občutljive skupine prebivalstva (diabetike, ljudi z osteoporozo ali pomanjkanjem železa). Ta tveganja povzroča dolgotrajna izpostavljenost kadmiju v hrani. Vendar pa odločitev za podaljšanje presoje švedskega primera za dodatnih šest mesecev ne more povzročiti nevarnosti za zdravje ljudi. V dodatnem obdobju bo Komisija lahko upoštevala dodatna pojasnila švedskih organov, preden bo sprejela končno odločitev.
(32)
Glede na navedeno Komisija meni, da so izpolnjeni pogoji iz tretjega pododstavka člena 114(6) in se lahko uporabi možnost podaljšanja šestmesečnega roka, v katerem mora odobriti ali zavrniti nacionalne določbe iz uradnega obvestila Švedske.
IV. SKLEP
(33)
Glede na navedeno je mogoče sklepati, da je prošnja Kraljevine Švedske za uvedbo nacionalnih določb, ki odstopajo od Uredbe (ES) št 2003/2003, dopustna.
(34)
Vendar pa zaradi zahtevnosti zadeve in zaradi dejstva, da sprejetje tega sklepa ne pomeni nevarnosti za zdravje ljudi, Komisija meni, da je upravičeno podaljšati rok iz prvega odstavka člena 114(6) PDEU, in sicer do 18. oktobra 2012 -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
V skladu s tretjim odstavkom člena 114(6) PDEU se rok za odobritev ali zavrnitev predvidenih nacionalnih določb za kadmij v gnojilih iz uradnega obvestila Kraljevine Švedske z dne 17. oktobra 2011 v skladu s členom 114(5) PDEU podaljša do 18. oktobra 2012.
Člen 2
Ta sklep je naslovljen na Kraljevino Švedsko.
V Bruslju, 18. aprila 2012