РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 803/2011 НА СЪВЕТА
от 4 август 2011 година
за отмяна на изравнителното мито върху вноса на някои антибиотици с широк спектър на действие с произход от Индия и за прекратяване на свързаната с този внос процедура след прегледа, проведен в съответствие с член 18, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 597/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 18 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия („Комисията“), представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Действащи мерки
(1)
През май 2005 г., след комбиниран междинен и краен преглед с оглед изтичането на срока на действие на мерките („комбинирания преглед“), с Регламент (ЕО) № 713/2005 (2) Съветът наложи окончателно изравнително мито върху вноса на някои антибиотици с широк спектър на действие, а именно амоксициклин трихидрат, ампицилин трихидрат и цефалексин, които не са разпределени в дози или в опаковки за продажба на дребно („разглеждания продукт“), понастоящем класирани в кодове по КН ex29411000 и ex29419000 и с произход от Индия. Наложените мерки са под формата на мито върху стойността (ad valorem), което варира между 17,3 и 32 %. Първоначалните мерки са били наложени с Регламент (ЕО) № 2164/98 на Съвета (3).
(2)
След частичен междинен преглед, с Регламент (ЕО) № 1176/2008 (4) Съветът измени ставката на изравнителното мито по отношение на един износител от Индия.
1.2. Искане за преглед с оглед изтичането на срока на действие на мерките
(3)
След публикуването на известие за предстоящото изтичане на срока на действие (5) на окончателните действащи мерки в Комисията постъпи искане за започването на преглед в съответствие с член 18, параграф 2 от основния регламент, с оглед изтичането на срока на прилагане на Регламент (ЕО) № 713/2005, от страна на двама производители от Съюза: DSM и Sandoz („заявителите“), които представляват съществен дял - в конкретния случай над 50 % - от общото производство на Съюза на някои антибиотици с широк спектър на действие.
(4)
Искането се основаваше на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките по всяка вероятност би доведело до продължаване или повтаряне на субсидирането и на вредата, причинена на индустрията на Съюза.
(5)
Преди започването на прегледа с оглед изтичането на срока на действие на мерките и в съответствие с член 10, параграф 9 и член 22, параграф 1 от основния регламент Комисията уведоми правителството на Индия („ПИ“), че е получила искане за преглед, надлежно подкрепено от необходимите документи. Правителството на Индия бе поканено за консултации с цел изясняване на ситуацията по отношение на съдържанието на молбата и постигане на взаимно съгласувано решение. Правителството на Индия отговори с твърде голямо закъснение на тази покана, поради което не бяха проведени такива консултации.
1.3. Започване на преглед с оглед изтичането на срока на действие на мерките
(6)
След като се консултира с Консултативния комитет и установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преглед с оглед изтичането на срока на действие на мерките, Комисията обяви на 12 май 2010 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (6) („известие за започване на преразглеждането“), започването на преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на мерките съгласно член 18 от основния регламент.
1.4. Разследване
1.4.1. Разследван период
(7)
Разследването на продължаването или повтарянето на субсидирането обхвана периода от 1 април 2009 г. до 31 март 2010 г. („разследвания период в рамките на преразглеждането“, или „РПП“). Прегледът на тенденциите, необходими, за да се направи оценка на вероятността за продължаване или повтаряне на вредата, обхвана периода от 1 януари 2007 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането („разглеждания период“).
1.4.2. Засегнати от разследването страни
(8)
Комисията уведоми официално за започването на прегледа с оглед изтичането на срока на действие на мерките заявителите, другите известни производители от Съюза, производителите износители, вносителите, доставчиците нагоре по веригата, ползвателите, за които се знаеше, че са засегнати, и правителството на Индия. На заинтересованите страни бе дадена възможност да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване на преразглеждането.
(9)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице специални основания, поради които следва да бъдат изслушани, бе дадена такава възможност.
(10)
Предвид видимо големия брой производители износители на разглеждания продукт в Индия, поименно изброени в искането, бе счетено за целесъобразно, в съответствие с член 27 от основния регламент, да се проучи дали следва да се използва извадка. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако това е така - да направи извадка, в съответствие с член 27 от основния регламент от горепосочените страни беше поискано да заявят своя интерес в рамките на 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, изискана в известието за започване на преразглеждането. Само трима производители износители се отзоваха. Поради това не бе подбрана извадка.
(11)
Комисията изпрати въпросници до всички страни, за които се знаеше, че са засегнати, както и до онези, които заявиха своя интерес в сроковете, посочени в известието за започване на преразглеждането. Отговори бяха получени от трима производители от Съюза, трима производители износители и от правителството на Индия. Нито един от останалите производители не отговори на въпросника, нито предостави каквато и да било информация. Нито един от вносителите не се отзова по време на изготвянето на представителна извадка, а в хода на разследването нито един друг вносител не предостави каквато и да било информация на Комисията, нито заяви своя интерес.
(12)
Един от производителите поиска оценката за състоянието на индустрията на Съюза да включва също така данни, предоставени от друг доказан производител от Съюза. Това искане обаче бе отхвърлено, понеже се оказа, че въпросното дружество не е производител на продукта, предмет на разследването.
(13)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността за продължаване или повтаряне на субсидирането и на произтичащата от него вреда, както и за определяне на интереса на Съюза. Бяха извършени контролни посещения в помещенията на следните заинтересовани страни:
а)
производители от Съюза:
-
DSM Anti-Infectives B.V., Delft (Нидерландия), което отговори на въпросника на Комисията и от името на DSM Anti-Infectives Chemferm S.A., Santa Perpetua de Mogoda (Испания). По-долу за тези две дружества се използва общото наименование „DSM“,
-
Deretil S.A. (с предишно наименование DSM Anti-Infectives Deretil S.A.), Almeria, Испания, наричано по-долу „Deretil“, както и
-
Sandoz GmbH, Kundl (Австрия), което отговори на въпросника на Комисията и от името на Sandoz Industrial Products S.A., Barcelona (Испания). По-долу за тези две дружества се използва общото наименование „Sandoz“;
б)
производители износители в Индия:
-
Lupin Limited, Mumbai,
-
M/s Surya Pharmaceuticals Ltd., Chandigarh and Baddi, както и
-
Ranbaxy Laboratories Limited, Gurgaon;
в)
правителство на Индия („ПИ“)
-
Министерство на търговията, New Delhi
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И ПОДОБЕН ПРОДУКТ
(14)
Продуктът, предмет на настоящия преглед, е същият, който е предмет и на Регламент (ЕО) № 713/2005, а именно амоксициклин трихидрат, ампицилин трихидрат и цефалексин, които не са разпределени в дози или в някаква форма или опаковка за продажба на дребно, понастоящем класирани в кодове по КН ex29411000 и ex29419000 и са с произход от Индия („разглежданият продукт“).
(15)
Разследването потвърди, че както и при предходното разследване в рамките на прегледа разглежданият продукт и продуктите, произвеждани и продавани от производителите износители на вътрешния пазар на Индия, а също и продуктите, произвеждани и продавани в Съюза от производителите от Съюза, имат едни и същи основни физически и технически характеристики, както и едни и същи употреби, поради което се считат за подобни продукти по смисъла на член 2, буква в) от основния регламент.
3. ВЕРОЯТНОСТ ЗА ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТАРЯНЕ НА СУБСИДИРАНЕТО
3.1. Въведение
(16)
Както бе споменато в съображение 11, трима производители износители се отзоваха и попълниха въпросника. Само двама обаче от тези трима производители износители декларираха извършени от тях продажби на разглеждания продукт за Съюза по време на РПП.
(17)
Въз основа на информацията, която се съдържа в искането за преглед и в отговорите на въпросника на Комисията, бяха разгледани следните режими, за които се твърди, че са свързани с предоставянето на субсидии:
Режими с национален обхват:
а)
режим на предварителни разрешения (Advance Authorization Scheme „AAS“);
б)
схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения (Duty Entitlement Passbook Scheme, „DEPBS“);
в)
режим за насърчаване на експорта на средства за производство (Export Promotion Capital Goods Scheme, „EPCGS“);
г)
режим за фокусиране върху пазара (Focus Market Scheme, „FMS“);
д)
разрешение за безмитен внос (Duty Free Import Authorisation, „DFIA“);
е)
експортно ориентирани единици (Export Oriented Units, „EOUS“)/зони за преработка на продукцията за износ (Export Processing Zones, „ЕPZS“)/специални икономически зони (Special Economic Zones, „SEZ“);
ж)
режим на експортно кредитиране (Export Credit Scheme, „ECS“), както и
з)
режим на освобождаване от данък върху доходите (Income Tax Exemption Scheme, „ITES“).
Регионални режими:
и)
Пенджабски режим на промишлено стимулиране; както и
й)
Гуджаратски режим на промишлено стимулиране.
(18)
Изброените по-горе от а) до е) режими се основават на Закона от 1992 г. за (развитие и регулиране на) външната търговия (№ 22 от 1992 г.), който е в сила от 7 август 1992 г. („Закона за външната търговия“). Съгласно Закона за външната търговия ПИ има право да издава уведомления относно политиката в областта на износа и вноса. Те са обобщени в документите, посветени на „Външнотърговската политика“ („ВТП“), които се издават на всеки пет години от Министерството на търговията и редовно се актуализират. Два са ВТП документите, които са от значение за РПП в конкретния случай, а именно ВТП 04-09 и ВТП 09-14. Вторият документ е влязъл в сила през август 2009 г. В допълнение правителството на Индия определя също така процедурите, уреждащи ВТП 04-09 и ВТП 04-14, в „Наръчник на процедурите (НП), том I“ (съответно „НП I 04-09“ и „НП I 09-14“). Наръчникът на процедурите също се актуализира редовно.
(19)
Режимът по буква ж) се основава на раздели 21 и 35А от Закона за банките от 1949 г., които позволяват на Reserve Bank of India (RBI) да дава указания на търговските банки в областта на експортните кредити.
(20)
Режимът по буква з) се основава на Закона за данъка върху доходите от 1961 г., който се изменя всяка година със Закона за финансите.
(21)
Режимът по буква и) се осъществява под административното ръководство на правителството на Пенджаб и се основава на Кодекса на правителството на Пенджаб за промишлената политика и стимулирането ѝ.
(22)
Режимът по буква й) се осъществява под административното ръководство на правителството на Гуджарат и се основава на неговата политика за насърчаване на промишлеността.
3.2. Режим на предварителни разрешения („AAS“)
а) Правна основа
(23)
Подробно описание на режима се съдържа в параграфи 4.1.1-4.1.14 от ВТП 04-09 и ВТП 09-14, както и в параграфи 4.1-4.30А от НП I 04-09 и НП I 09-14.
б) Право на участие
(24)
AAS се състои от шест подрежима, описани по-подробно в съображение 25. Тези подрежими се различават, inter alia, по обхвата на допусканите до участие лица. Производителите износители и търговците износители, които са „обвързани“ с поддържащи производители, имат право да участват в подрежим AAS за физически износ и в подрежим AAS за годишни потребности. Производителите износители, извършващи доставки за крайния износител, имат право да участват в подрежим AAS за междинни доставки. Основните изпълнители, които извършват доставки в рамките на категориите, свързани с „планиран износ“, упоменати в параграф 8.2 от ВТП 04-09 и ВТП 09-14, като например доставчиците на експортно ориентирана единица („ЕОЕ“), имат право да участват в подрежим AAS за планиран износ. И накрая междинните доставчици на производителите износители имат право на участие по отношение на свързаните с „планирания износ“ ползи от подрежимите „предварително нареждане за освобождаване“ („ARO“, Advance Release Order) и „насрещен вътрешен акредитив“.
в) Практическо приложение
(25)
Предварителни разрешения могат да бъдат издавани за:
i)
физически износ: това е основният подрежим. Той позволява безмитен внос на суровини, необходими за производството на конкретен краен продукт, предназначен за износ. „Физически“ в този контекст означава, че продуктът, предназначен за износ, трябва да напусне територията на Индия. Допустимият внос и задължението за износ, включително видът на продукта, предназначен за износ, се посочват в предварителното разрешение;
ii)
годишни потребности: това предварително разрешение не е свързано с конкретен продукт, предназначен за износ, а с по-широкообхватна продуктова група (напр. химически и свързани с тях продукти). Притежателят на такова предварително разрешение може, до определен стойностен праг, определен на базата на предходната му експортна дейност, да внася безмитно всякакви суровини, предназначени за производството на който и да е от продуктите, които попадат в съответната продуктова група. Той може да изнася всеки краен продукт, включен в продуктовата група, при производството на който е била използвана подобна безмитно внесена суровина;
iii)
междинни доставки: този подрежим обхваща случаите, при които двама производители възнамеряват да произвеждат един-единствен продукт, предназначен за износ, и си поделят производствения процес. Производителят износител, който произвежда междинния продукт, може да внася безмитно суровините, като за целта може да получи разрешение по подрежим AAS за междинни доставки. Крайният износител завършва процеса на производство и е задължен да изнесе готовия продукт;
iv)
планиран износ: този подрежим позволява на основния изпълнител да внася безмитно суровини, необходими за производството на стоки, които ще бъдат продавани като „планиран износ“ на категориите клиенти, посочени в параграф 8.2, букви б)-е), ж), и) и й) от ВТП 04-09 и ВТП 09-14. Според ПИ планираният износ се отнася за онези сделки, при които доставяните стоки не напускат държавата. Няколко категории доставки се разглеждат като планиран износ, при условие че стоките са произведени в Индия, т.е. представляват доставка на стоки за ЕОЕ или за дружество, разположено в специална икономическа зона (СИЗ);
v)
предварително нареждане за освобождаване („ARO“): притежателят на предварително разрешение, който възнамерява да доставя суровини от местни източници вместо чрез пряк внос, има възможност да използва ARO. В такива случаи предварителните разрешения се потвърждават като предварителни нареждания за освобождаване и се прехвърлят в полза на местния доставчик при доставката на посочените в тях суровини. Чрез прехвърлянето на ARO местният доставчик получава правото да се ползва от предимствата на „планирания износ“, както е посочено в точка 8.3 от ВТП 04-09 и ВТП 09-14 (т.е. AAS за междинни доставки/планиран износ, възстановяване при планиран износ и възстановяване на крайни акцизи). Чрез механизма на ARO се възстановяват данъци и мита на доставчика, а не на крайния износител, под формата на възстановяване на мита. Възстановяването на данъци/мита е възможно както за местни, така и за вносни суровини;
vi)
насрещен вътрешен акредитив: този подрежим отново обхваща местните доставки на притежател на предварително разрешение. Притежателят на предварително разрешение може да се обърне към банка за откриване на вътрешен акредитив в полза на местен доставчик. Банката ще обезсили предварителното разрешение за пряк внос само що се отнася до стойността и обема на суровините, които са осигурени чрез местни доставки, вместо от внос. Местният доставчик ще има право да се ползва от предимствата на планирания износ, както е посочено в параграф 8.3 от ПВП 04-09 и ПВП 09-14 (т.е. AAS за междинни доставки/планиран износ, възстановяване при планиран износ и възстановяване на крайни акцизи).
(26)
По време на РПП единият от двамата оказали съдействие износители е получил отстъпки по режима AAS. Използваният от това дружество подрежим е и) физически износ Поради това не е необходимо да се определя дали останалите неизползвани подрежими подлежат на изравнителни мерки.
(27)
Внесените суровини не могат да се прехвърлят и трябва да се използват за производството на крайния продукт, предназначен за износ. Задължението за износ трябва да бъде изпълнено в рамките на предписания срок след издаването на предварителното разрешение. След приключването на комбинирания преглед този срок е удължен на 36 месеца (24 месеца с две удължавания по шест месеца).
(28)
За целите на извършването на проверки от страна на индийските власти притежателят на предварително разрешение е правно задължен да води за всяко предварително разрешение регистър на действителното потребление („верен и точен отчет“) на безмитно внесени стоки/стоки от вътрешния пазар в определен формат (параграфи 4.26, 4.30 и допълнение 23 към НП I 04-09 и НП I 09-14). Посоченият регистър трябва да бъде проверен от външен експерт-счетоводител/счетоводител, експерт по управленско счетоводство, който издава сертификат, удостоверяващ, че задължителните регистри и съответните документи са проверени и че предоставената съгласно допълнение 23 информация е вярна и точна във всяко едно отношение.
(29)
Що се отнася до използването на AAS за физически износ по време на РПП, както допустимият внос, така и задължението за износ са фиксирани по обем и стойност от ПИ и са отбелязани в предварителното разрешение. Освен това по време на вноса и износа съответните сделки трябва да бъдат отбелязвани от правителствени служители върху предварителното разрешение. Обемът на вноса, който се разрешава по този режим, се определя от ПИ въз основа на стандартни норми за съотношението между вложените суровини и крайните продукти („SION“, standard input-output norms). Такива SION съществуват за повечето продукти, включително за разглеждания продукт, и се публикуват от ПИ. След приключването на комбинирания преглед SION бяха занижавани на два пъти, като по време на РПП, по отношение на основните вложени суровини и в зависимост от продукта и маршрута, те бяха с 2,3 до 16,1 % по-ниски, отколкото по време на комбинирания преглед.
(30)
Независимо от това понижаване на SION бе установено, че за един от разглежданите видове продукти действителното потребление продължава да е под SION. Освен това бе установено, че въпреки че това е задължително, дружеството не е водело посочения в съображение 28 („допълнение 23“) регистър на потреблението, който подлежи на проверка от страна на външен експерт-счетоводител. Независимо от неспазването на това изискване дружеството се е възползвало от предимствата, които предоставят режимът AAS. Нещо повече, предвид констатираните завишени стойности на SION тези предимства са надвишавали предписаното от съответните правни разпоредби.
г) Коментари след оповестяването на информацията
(31)
ПИ и един производител износител представиха коментари по AAS.
(32)
ПИ твърди, че AAS работи като допустима схема за възстановяване на мита или като схема за възстановяване за заместители, с въведена система за проверка, която съответства на разпоредбите на приложения I, II и III към основния регламент и чрез която се наблюдава връзката между безмитно внесените суровини и крайните продукти, предназначени за износ. В допълнение ПИ изтъкна, че съгласно разпоредбите на основния регламент на изравнителни мерки може да подлежи само опрощаването или възстановяването на такси при внос, чийто размер превишава размера на тези, с които се облагат внесените суровини, използвани за производството на продуктите, предназначени на износ. Що се отнася до системата за проверка, то наблегна на това, че е въведена адекватна система за проверка. В тази връзка то се позова на определен брой елементи за проверка, с които е разполагало ПИ за извършването на подобна проверка, включително SION, информация за количествата, съдържаща се в документите за вноса и износа, и проверка на възстановяването след осъществяване на вноса и износа. ПИ също така припомня, че режимът предвижда в случай на неизползвани суровини да бъде заплатено пълно мито заедно с лихвите.
(33)
Производителят износител, използвал режима AAS за продажбите си в Съюза, не предостави коментари по обобщените в букви a)-в) констатации по отношение на описанието и прилагането на практика на режима, но оспори определен брой цифрови данни, използвани при изчисляването на размера на субсидията. След като бе направена проверка на изчисленията и не се наложи внасянето на каквито и да било корекции в тях, въпросът бе разяснен на въпросното дружество.
д) Заключение
(34)
Освобождаването от вносни мита е субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и параграф 2 от основния регламент, т.е. финансово участие от страна на ПИ, което е облагодетелствало разследвания износител.
(35)
Освен това режимът AAS за физически износ несъмнено зависи по закон от извършването на износа и поради това се счита за специфичен и подлежащ на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент. Никое дружество не може да се ползва с предимства по този режим, ако не е поело задължение за износ.
(36)
Поради това настоящият преглед с оглед изтичането на срока на действие на мерките потвърди, че използваният в конкретния случай основен подрежим не може да се разглежда като допустима схема за възстановяване на мита или като схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Той не съответства на правилата, посочени в приложение I (подточка i), приложение II (определение и правила за възстановяване на мита) и приложение III (определение и правила за възстановяване на мита за заместители) към основния регламент. Макар действително да съществува система или процедура за проверка, която да потвърждава дали и в какви количества суровините са били използвани за производството на изнасяния продукт (приложение II, част II, точка 4 към основния регламент, а ако става въпрос за схеми за възстановяване за заместители - приложение III, част II, точка 2 към основния регламент), ПИ не я е прилагало ефективно. Самите SION не могат да се смятат за система за проверка на действителното потребление, тъй като бяха счетени за твърде щедри и бе установено, че ПИ не търси да му бъдат възстановени ползите, които са били получени в повече. Действително от страна на ПИ не е бил осъществен ефективен контрол, който да се основава на надлежно воден регистър на действителното потребление. Освен това ПИ не е провело допълнителна проверка, основана на действително вложените суровини, въпреки че такава проверка по принцип е задължителна при липса на ефективно прилагана система за проверка (приложение II, част II, точка 5 и приложение III, част II, точка 3 към основния регламент). На последно място бе потвърдено, че макар да е задължително по закон, ангажирането на експерт-счетоводители в процеса на проверка на практика не е гарантирано.
(37)
Поради това подрежимът АAS за физически износ подлежи на изравнителни мерки.
е) Изчисляване на размера на субсидията
(38)
Поради липсата на допустима схема за възстановяване на мита или схема за възстановяване за заместители ползата, която подлежи на изравнителни мерки, е опрощаването на всички вносни мита, които по принцип са дължими при вноса на суровини. В този смисъл и по повод на изложеното в съображение 32 искане на ПИ следва да се отбележи, че в основния регламент се предвиждат не само изравнителни мерки за „прекомерното“ опрощаване на мита. Съгласно член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент и приложение I, буква и) към него прекомерно опрощаване на мита може да бъде обект на изравнителни мерки, само ако са спазени условията на приложения II и III към основния регламент. В конкретния случай обаче тези условия не са изпълнени. Следователно, ако бъде установено, че липсва адекватна процедура за наблюдение, няма да се прилага посоченото по-горе изключение за режимите за възстановяване на мита, а по-скоро обичайното правило за изравнителни мерки спрямо сумата на неплатените мита (приходи, от които правителството се е отказало), отколкото спрямо предполагаемо прекомерно опрощаване. Както е посочено в приложение II, част II и приложение III, част II към основния регламент, тежестта за изчисляване на такова прекомерно опрощаване не пада върху разследващия орган. Точно обратно, съгласно член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент разследващият орган трябва само да установи наличието на достатъчно доказателства, които да опровергаят целесъобразността на искана система за проверка.
(39)
Размерът на субсидиите за износителя, използвал AAS, бе изчислен въз основа на неполучените вносни мита (основно мито и специално допълнително мито) върху суровините, внесени по подрежима за производството на разглеждания продукт по време на РПП (числител). В съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент таксите, които са били необходими за получаването на субсидията, бяха приспаднати от размера на субсидията при подадено мотивирано искане за това. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на субсидията бе разпределен върху оборота от износа на разглеждания продукт по време на РПП, като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износа, а не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или превозваните количества.
(40)
Ставката на субсидията, установена по отношение на този режим по време на РПП за единствения оказал съдействие производител, който го е използвал, възлиза на 12,3 %.
3.3. Схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения (Duty Entitlement Passbook Scheme, „DEPBS“)
а) Правно основание
(41)
Подробно описание на DEPBS се съдържа в параграф 4.3 от ВТП 04-09 и ВТП 09-14, както и в глава 4 от НП I 04-09 и НП I 09-14.
б) Право на участие
(42)
Всеки производител износител или търговец износител има право да участва в този режим.
в) Практическо осъществяване
(43)
Всеки износител, който има право да участва в този режим, може да подаде молба за отпускане на кредити по DEPBS, които се изчисляват като процент от стойността на продуктите, изнасяни по този режим. Размерът на кредитите по DEPBS е установен от индийските власти за повечето продукти, включително и за разглеждания продукт. Този размер се определя въз основа на SION (вж. съображение 29) и подлежащите на облагане с мито категории при предполагаемия внос, независимо от това дали вносните мита са били действително платени или не. Размерът на кредитите по DEPBS за разглеждания продукт по време на РПП в рамките на настоящото разследване възлизаше на 8 % за амоксициклин трихидрат и на 7 % за ампицилин трихидрат и цефалексин, т.е. при всички случаи е бил по-висок от този по време на комбинирания преглед.
(44)
За да има право дадено дружество да се ползва от този режим, то трябва да извършва износ. В момента на сделката за износ износителят трябва да подаде декларация до индийските власти, в която да посочи, че осъществява износ по DEPBS. За да бъдат изнесени стоките, по време на процедурата по изпращането им индийските митнически власти издават товарителница за износ, в която се посочва, inter alia, размерът на кредита по DEPBS, който следва да бъде предоставен за тази сделка за износ. На този етап износителят знае каква точно полза ще получи. След издаването на товарителница за износ от митническите власти ПИ няма правомощия при отпускането на кредит по DEPBS. Размерът на DEPBS, който следва да се използва за изчисляването на ползата, е размерът, който се е прилагал по време на изготвянето на експортната декларация. Поради това няма възможност за изменение на размера на ползата със задна дата.
(45)
Беше установено, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти кредитите по DEPBS могат да бъдат заведени с натрупване като приход по търговските сметки, след като е изпълнено задължението за износ. Такива кредити могат да се използват за плащането на мита върху последващ внос на всякакви стоки, които се внасят без ограничения, с изключение на средства за производство. Внесените по този начин стоки могат да бъдат продавани на местния пазар (като в такъв случай се облагат с данък върху продажбите) или да бъдат използвани по друг начин. Кредитите по DEPBS са свободно прехвърляеми и са валидни в рамките на 24 месеца от датата на отпускане.
(46)
Заявленията за кредити по DEPBS се попълват по електронен път и могат да обхващат неограничен брой сделки за износ. De facto не съществува строго определен краен срок за подаване на заявление за кредити по DEPBS.Използваната за управление на схемата DEPBS електронна система не изключва автоматично сделките за износ след изтичане на крайния срок за подаване на заявления, посочен в параграф 4.47 от НП I 04-09 и НП I 09-14. Освен това, както изрично е предвидено в параграф 9.3 от НП I 04-09 и НП I 09-14, заявленията, получени след изтичане на крайния срок за подаване на заявления, винаги могат да бъдат разгледани, като бъде наложена минимална наказателна такса (напр. 10 % от отпуснатия размер).
(47)
Установено бе, че един оказал съдействие производител износител е използвал този режим по време на РПП.
г) Коментари след оповестяването на информацията
(48)
ПИ изтъкна, че „помощта за получателя“ може да бъде измерена, а изравнителните мерки с оглед на субсидията - да бъдат определени, само когато лицензиите по DEPBS се продават на пазара, тъй като те предоставят полза, само ако и когато се продават на пазара. С други думи, кредитите по DEPBS няма да подлежат на изравнителни мерки, когато се използват за плащането на мито върху внасяните стоки, които се използват като суровина за производството на изнасяните стоки.
д) Заключения по отношение на DEPBS
(49)
В рамките на DEPBS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и параграф 2 от основния регламент. Кредитът по DEPBS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като кредитът евентуално ще бъде използван за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. Освен това от кредита по DEPBS се облагодетелства износителят, тъй като той подобрява неговата ликвидност не само когато лицензът се продава на пазара, както твърдеше ПИ, но също така и когато се използва за плащането на мита върху внасяните стоки.
(50)
Освен това DEPBS зависи в правен аспект от извършването на износа, поради което се счита за специфичен и подлежащ на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа аления, буква а) от основния регламент.
(51)
Този режим не може да бъде считан за допустима схема за възстановяване на мита или като схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Той не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване на мита) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Износителят няма задължение действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес, а размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Нещо повече, не е въведена система или процедура, посредством която да се провери кои суровини са използвани в процеса на производство на изнасяния продукт или дали не е извършено прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител има право да участва за полза по DEPBS, независимо от това дали изобщо внася някакви суровини. За да се възползва от режима, е достатъчно износителят само да изнася стоки, без да е нужно да доказва внос на суровини. По този начин дори износители, които доставят суровините си изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се възползват от DEPBS.
е) Изчисляване на размера на субсидията
(52)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент размерът на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки, бе изчислен от гледна точка на ползата за получателя, за която е установено, че е налице през разследвания период в рамките на преразглеждането. В тази връзка бе прието, че ползата се прехвърля на получателя в момента, в който се осъществява сделка за износ по този режим. В този момент ПИ е длъжно да откаже да събира митата, което представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент.
(53)
С оглед на гореизложеното се счита за целесъобразно оценката на ползата по DEPBS да се извършва чрез сумиране на кредитите, получени за всички сделки за износ, осъществени по този режим по време на РПП.
(54)
При отправени обосновани искания таксите, които са били необходими за получаването на субсидията, бяха приспаднати от така установените кредити, така че да се получи размерът на субсидията като числител, в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент.
(55)
В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на субсидията бе разпределен върху целия оборот от износа по време на периода на разследването в рамките на преразглеждането като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износа, а не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или превозваните количества.
(56)
С оглед на гореизложеното ставката на субсидията, установена по отношение на този режим за оказалия съдействие производител износител, който го е използвал по време на РПП, възлиза на 6,9 %.
3.4. Режим за насърчаване на износа чрез внос на средства за производство (Export Promotion Capital Goods scheme, „EPCGS“)
а) Правно основание
(57)
Подробното описание на EPCGS се съдържа в глава 5 от ВТП 04-09 и ВТП 09-14, както и в глава 5 от НП I 04-09 и НП I 09-14.
б) Право на участие
(58)
Право да участват в този режим имат производители износители, търговци износители, „обвързани“ с поддържащи производители и доставчици на услуги.
в) Практическо осъществяване
(59)
В случай че е спазено условието за задължение за износ, дадено дружество има право да внася средства за производство (нови и употребявани, но не по-стари от 10 години) с намалено мито. За тази цел след подаване на заявление и след заплащане на съответната такса ПИ издава лиценз за EPCGS. Режимът предвижда намалена ставка на вносното мито в размер на 5 %, приложима за всички средства за производство, внесени по този режим. С цел да бъде спазено задължението за износ внесените средства за производство трябва да бъдат използвани за производството на определено количество стоки за износ в рамките на определен период от време. Съгласно ВТП 09-14 средствата за производство могат да бъдат внасяни при нулева ставка на митото в рамките на режима EPCGS, но в този случай срокът за изпълнение на задължението за износ е по-кратък.
(60)
Притежателят на лиценз за EPCGS може да се снабдява със средства за производство и от местни доставчици. В такъв случай местният производител на средства за производство може също да се възползва от възможността за безмитен внос на компонентите, необходими за производството на средствата за производство. Като алтернативна възможност местният производител може да поиска да се ползва от предимствата на планирания износ за доставката на средства за производство на притежател на лиценз за EPCGS.
(61)
Беше установено, че и двамата оказали съдействие производители износители са използвали този режим по време на РПП.
г) Коментари след оповестяването на информацията
(62)
След оповестяването на информацията ПИ оспори прилагането на изравнителни мерки спрямо режима EPCGS. По-специално то изтъкна, че свързаните със закупуването на средства за производство субсидии по EPCGS, по отношение на които задължението за износ е било изпълнено още преди РПП, повече не следва да бъдат третирани като зависещи от извършването на износа. Един производител износител, за който бе установено, че е получавал субсидии по EPCGS, изтъкна, че тези субсидии не е трябвало да бъдат взети под внимание, тъй като е нямало да бъдат използвани за закупуването на средства за производство, използвани за производството на разглеждания продукт.
д) Заключение по отношение на EPCGS
(63)
В рамките на EPCGS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и параграф 2 от основния регламент. Намаляването на митото представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като тези отстъпки водят до намаляване на получаваните от ПИ постъпления от мита, които иначе са дължими. Освен това намаляването на митото облагодетелства износителя, тъй като спестените при вноса мита подобряват ликвидността на дружеството.
(64)
Твърдението, че свързаните със закупуването на средства за производство субсидии по EPCGS, по отношение на които задължението за износ е било изпълнено още преди РПП, би следвало вече да не зависят от извършването на износа, трябва да бъде отхвърлено. Действително не се оспорва фактът, че режимът EPCGS зависи по закон от извършването на износа, тъй като EPCGS лицензи не могат да бъдат получени без поемането на ангажимент за износ. Поради това той се счита за специфичен и подлежащ на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент. Конкретният момент, когато задължението за износ действително ще бъде изпълнено, е без значение в това отношение. Що се отнася до това, дали средствата за производство се използват за производството на разглеждания продукт в съответствие с глава 5.2 от ВТП 09-14, режимът EPCGS позволява вноса на средства за предварително производство, същинско производство и следпроизводствени дейности (в това число напълно сглобени продукти (complete knock-down „CKD“)/ полусглобени продукти (semi knock-down „SKD“), както и компютърни софтуерни системи). Поради това е очевидно, че от режима EPCGS могат да се възползват дори стоките, неизползвани за производството на разглеждания продукт. Освен това беше установено, че задължението за износ в съответствие с режима EPCGS е било изпълнено, като е използван износът на разглеждания продукт. Поради това искането се отхвърля.
(65)
Режимът EPCGS не може да бъде считан за допустима схема за възстановяване на мита или за схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Средствата за производство не са включени в обхвата на допустимите схеми, посочени в приложение I, буква и) към основния регламент, тъй като те не се влагат в производството на изнасяните продукти.
е) Изчисляване на размера на субсидията
(66)
Размерът на субсидията бе изчислен в съответствие с член 7, параграф 3 от основния регламент въз основа на неплатените мита върху внесените средства за производство, разпределени за период, който съответства на нормалната амортизация на такива средства за производство в разглежданата индустрия. Към така изчисления размер бяха добавени лихви, за да се отрази пълната стойност на ползата през това време. За тази цел за подходящ бе сметнат търговският лихвен процент, прилаган в Индия за заеми в местна валута по време на РПП.
(67)
В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент размерът на тази субсидия бе разпределен върху оборота от износа по време на РПП като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износа.
(68)
Ставката на субсидията, установена по отношение на този режим за оказалите съдействие производители износители по време на РПП, възлиза на 0,1-0,5 %.
3.5. Режим за фокусиране върху пазара (Focus Market Scheme, „FMS“)
а) Правно основание
(69)
Подробното описание на FMS се съдържа в параграфи 3.9.1-3.9.2.2 от ВТП 04-09 и параграфи 3.14.1-3.14.3 от ВТП 09-14, както и в параграфи 3.20-3.20.3 от НП I 04-09 и параграфи 3.8-3.8.2 от НП I 09-14.
б) Право на участие
(70)
Всеки производител износител или търговец износител има право да участва в този режим.
в) Практическо осъществяване
(71)
При този режим износът на всички продукти за държавите, изброени в допълнение 37(С) към НП I 04-09 и НП I 09-14, има право на митнически кредит, който се равнява на 2,5 % от стойността FOB на изнасяните по този режим продукти. От режима са изключени някои видове експортни дейности, като износът на внесени или претоварени стоки, планираният износ, износът на услуги и оборотът за износ на единици, функциониращи в специални икономически зони/експортно ориентирани единици. От режима са изключени и някои видове продукти, като диаманти, благородни метали, руди, зърнени храни, захар и петролни продукти.
(72)
Митническите кредити по режима FMS са свободно прехвърляеми и са валидни в рамките на 24 месеца от датата на издаване на съответното удостоверение за право на кредита. Те могат да се използват за плащането на мита върху последващ внос на всякакви суровини или стоки, включително средства за производство.
(73)
Удостоверението за право на кредита се издава от пристанището, от което е направен износът, след осъществяването на износа или изпращането на стоките. Ако кандидатстващият за кредит представи пред органите копия на всички свързани с износа важни документи (напр. заповед за износ, фактури, товарителници, банкови удостоверения), ПИ няма правомощия при отпускането на митническите кредити.
г) Коментари след оповестяването на информацията
(74)
След оповестяването на информацията ПИ изтъкна, че докато удостоверението за право на кредита не бъде продадено на пазара, то няма да предоставя никакви предимства на получателя, поради което няма да подлежи на изравнителни мерки. Беше изтъкнато, че митническите кредити по FMS няма да подлежат на изравнителни мерки, когато се използват за плащането на мито върху внасяните стоки, които се използват като суровини за производството на изнасяните стоки. Оказалият съдействие производител износител, който се е облагодетелствал от FMS, изтъкна, че в географски аспект режимът е свързан с други държави, поради което не може да бъде предмет на изравнителни мерки от страна на Съюза.
д) Заключение по отношение на FMS
(75)
В рамките на FMS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и параграф 2 от основния регламент. Митническият кредит по FMS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като кредитът рано или късно ще бъде използван за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. В допълнение, независимо от това дали удостоверението за разрешение на кредита се използва за компенсиране на вносни мита, или се продава на пазара, митническият кредит по FMS облагодетелства износителя, тъй като подобрява неговата ликвидност.
(76)
Освен това FMS зависи по закон от извършването на износа, поради което се счита за специфичен и подлежащ на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент. Фактът, че държавите от Съюза не попадат в обхвата на режима FMS, не противоречи нито на практическото осъществяване на режима, нито на начина, по който се използва ползата по FMS, както е посочено в съображения 72-74. Поради това искането трябваше да бъде отхвърлено.
(77)
Този режим не може да бъде считан за допустима схема за възстановяване на мита или схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 2, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Той не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване на мита) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Износителят не е задължен действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес, а размерът на кредита не се изчислява въз основа на действително вложените суровини. Не е въведена система или процедура, посредством която да се потвърди кои суровини са вложени в производствения процес на изнасяния продукт или дали не е направено прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. Даден износител има право да участва за полза по FMS, независимо дали внася суровини или не. За да се възползва от режима, е достатъчно износителят просто да изнася стоки, без да е нужно да доказва внос на суровини. По този начин дори износителите, които доставят суровините си изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се възползват от FMS. Освен това даден износител може да използва митническите кредити по FMS, за да внася средства за производство, въпреки че средствата за производство не попадат в обхвата на допустимите схеми за възстановяване на мита, посочени в приложение I, буква и) към основния регламент, защото не се влагат в производството на изнасяните продукти.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(78)
Размерът на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки, бе изчислен от гледна точка на ползата за получателя, за която е установено, че е налице по време на РПП, както е осчетоводена с натрупване като приход от оказалия съдействие производител износител, използвал режима, при осъществяване на сделката за износ. В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент този размер на субсидията (числител) бе разпределен върху оборота на износа по време на РПП като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износа и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или превозваните количества.
(79)
Ставката на субсидията, установена по отношение на този режим по време на РПП за оказалия съдействие производител износител, използвал този режим, възлиза на 0,1 %.
3.6. Разрешение за безмитен внос (Duty Free Import Authorisation, „DFIA“)
(80)
В хода на разследването бе установено, че оказалите съдействие индийски производители не са получили никакви ползи от режима DFIA по време на РПП. Поради това не бе необходимо този режим да бъде допълнително анализиран в рамките на настоящото разследване.
3.7. Експортно ориентирани единици (Export Oriented Units, „EOU“)/зони за преработка на продукцията за износ (Export Processing Zones, „ЕPZ“)/специални икономически зони (Special Economic Zones, „SEZ“)
(81)
В хода на разследването бе установено, че оказалите съдействие индийски производители не са получили никакви ползи от режимите EOU/EPZ/SEZ по време на РПП. Поради това не бе необходимо тези режими да бъдат допълнително анализирани в рамките на настоящото разследване.
3.8. Режим за експортно кредитиране (Export Credit Scheme, „ECS“)
а) Правно основание
(82)
Режимът е подробно описан в ръководен циркулярен документ DBOD № DIR.(Exp). BC 07/04.02.02/2009-10 (Експортен кредит в рупии/чужда валута & предоставяне на услуги за износителите) на RBI, адресиран до всички търговски банки в Индия.
б) Право на участие
(83)
Производителите износители и търговците износители имат право да участват в този режим.
в) Практическо осъществяване
(84)
В рамките на този режим RBI задължително определя максимални прагове на лихвените проценти, приложими спрямо експортните кредити както в индийски рупии, така и в чужда валута, които търговските банки могат да налагат на износителя. ECS се състои от два подрежима: ECS преди експедиране („пакетен кредит“), който обхваща кредитите, предоставени на даден износител за финансиране на покупката, преработването, производството, опаковането и/или спедицията на стоките преди износа, и ECS след експедиране, по който се предоставят заеми на оборотен капитал с цел финансиране на вземанията по износа. RBI също така нарежда на банките да заделят известна част от нетния си банков кредит за експортно финансиране.
(85)
В резултат на циркулярното писмо на RBI износителите могат да получават експортни кредити с преференциални лихвени проценти в сравнение с лихвените проценти по обикновените търговски кредити („кешови кредити“), които се определят само от пазарните условия. Разликата в лихвените проценти може да бъде по-малка при дружества с добър кредитен рейтинг. Всъщност дружествата с висок рейтинг могат да успеят да се договорят за експортни кредити и кешови кредити при еднакви условия.
д) Заключение по отношение на режима ECS
(86)
Преференциалните лихвени проценти за кредит по ECS, определени в циркулярния документ на RBI, споменат в съображение 85, могат да намалят разходите по лихвите на даден износител в сравнение с разходите по кредита, които се определят само от пазарните условия, като в този случай износителят реализира полза по смисъла на член 3, параграф 2 от основния регламент. Само по себе си експортното финансиране не е по-сигурно от вътрешното финансиране. Всъщност обикновено то се възприема като по-рисковано, а степента на обезпечаване, която се изисква за определен кредит, независимо от предмета на финансиране, е чисто търговско решение на дадена търговска банка. Разликите в лихвените проценти при различните банки са резултат от методологията на RBI за определяне на максимални размери на лихвите по заемите за всяка търговска банка поотделно. Освен това търговските банки няма да са задължени да предоставят на заемателите експортно финансиране при евентуално по-изгодни лихвени проценти за експортните кредити в чужда валута.
(87)
Въпреки че преференциалните кредити по режима ECS се отпускат от търговските банки, получената полза представлява финансово участие от страна на правителството по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент. В този контекст следва да се отбележи, че нито в член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент, нито в Споразумението на СТО за субсидиите и изравнителните мерки се изисква таксуване на публичните сметки, т.e. възстановяване на средства на търговските банки от страна на ПИ, за да бъде установено наличието на субсидия, а е достатъчно само нареждане от страна на правителството за изпълняване на функциите, посочени в член 3, параграф 1, буква а), подточки i), ii) или iii) от основния регламент. RBI е публичноправен орган и следователно отговаря на определението за „правителство“, съдържащо се в член 2, буква б) от основния регламент. Тя е 100 % държавна собственост, обслужва целите на държавната политика, напр. паричната политика, а ръководството ѝ се назначава от ПИ. RBI дава нареждания на частноправните субекти по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iv), второ тире от основния регламент, тъй като търговските банки са длъжни да спазват наложените от нея условия, inter alia, по отношение на максималните стойности на лихвените проценти по експортните кредити, определени в циркулярното писмо на RBI, и разпоредбите на RBI, съгласно които търговските банки трябва да заделят известна част от нетния си банков кредит за експортно финансиране. Това нареждане задължава търговските банки да изпълняват функциите, посочени в член 3, параграф 1, буква а), подточка i) от основния регламент, в конкретния случай - да предоставят заеми под формата на преференциално експортно финансиране. Такова пряко прехвърляне на средства под формата на заеми, отпускани при определени условия, обикновено е в правомощията на правителството, като на практика реално не се различава от обичайната практика на правителствата по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент. Тази субсидия се счита за специфична и подлежаща на изравнителни мерки, тъй като преференциалните лихвени проценти са налични само във връзка с финансирането на експортните сделки и следователно зависят от извършването на износа в съответствие с член 4, параграф 4, буква а) от основния регламент.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(88)
Размерът на субсидията бе изчислен въз основа на разликата между платените лихви за използваните експортни кредити по време на РПП и сумата, която би била платима за обикновени търговски кредити, използвани от единствения оказал съдействие производител износител, използвал този режим. Размерът на субсидията (числител) бе разпределен върху общия оборот от износа по време на РПП като подходящ знаменател в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент, тъй като субсидията зависи от извършването на износа, а не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или произведените количества.
(89)
Ставката на субсидията, установена по отношение на този режим за РПП за оказалия съдействие производител износител, използвал този режим, беше пренебрежимо ниска.
3.9. Режим за освобождаване от данък върху доходите (Income Tax Exemption Scheme, „ITES“)
(90)
В хода на разследването бе установено, че оказалите съдействие индийски производители не са получили никакви ползи от режима ITES по време на РПП. Поради това не бе необходимо този режим да бъде допълнително анализиран в рамките на настоящото разследване.
3.10. Пенджабски режим за промишлено стимулиране
(91)
В хода на разследването бе установено, че оказалите съдействие индийски производители не са получили никакви ползи от Пенджабския режим за промишлено стимулиране по време на РПП. Поради това не бе необходимо този режим да бъде допълнително анализиран в рамките на настоящото разследване.
3.11. Гуджаратски режим за промишлено стимулиране
(92)
В хода на разследването бе установено, че оказалите съдействие индийски производители не са получили никакви ползи от Гуджаратския режим за промишлено стимулиране по време на РПП. Поради това не бе необходимо този режим да бъде допълнително анализиран в рамките на настоящото разследване.
3.12. Размер на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки
(93)
Размерът на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки в съответствие с разпоредбите на основния регламент, изразен ad valorem, за разследваните производители износители варира между 7,5 и 12,4 %. Тези размери на субсидиране превишават прага de minimis, посочен в член 14, параграф 5 от основния регламент.
(94)
Поради това се счита, че в съответствие с член 18 от основния регламент субсидирането е продължило и по време на РПП.
3.13. Заключения по отношение на вероятността за продължаване или повтаряне на субсидирането
(95)
В съответствие с член 18, параграф 2 от основния регламент беше разгледана вероятността изтичането на мерките, които са в сила в момента, да доведе до продължаване или повтаряне на субсидирането.
(96)
В това отношение следва да се припомни, че съдействие оказаха само двама известни на разследването производители износители на разглеждания продукт. От предоставената от Индия и Съюза налична статистическа информация делът на тези износители от общите продажби в Съюза на индийските производители износители на разглеждания продукт не може да бъде установен. При все това тези статистически данни подсказват, че съществуват и други производители, които е възможно да продават разглеждания продукт в Съюза.
(97)
Беше установено, че по време на РПП оказалите съдействие производители износители са продължили да се облагодетелстват от подлежащото на изравнителни мерки субсидиране от страна на индийското правителство. Анализираните по-горе режими на субсидиране предоставят нееднократни ползи и няма никакви признаци тези програми да приключат или да бъдат променени в близко бъдеще или оказалите съдействие производители износители да престанат да получават ползи от тези режими.
(98)
Няма налична информация за това, че другите производители износители няма да продължат да получават ползи от режимите за субсидиране, анализирани по-горе. Поради това се прави заключението, че субсидирането в национален мащаб е продължило.
(99)
С оглед на изложените по-горе констатации, бе направено заключението, че субсидирането е продължило по време на РПП и вероятно ще продължи и в бъдеще.
4. ПРОИЗВОДСТВО НА СЪЮЗА
(100)
По време на периода на разследване в рамките на преразглеждането сходният продукт е произвеждан в Съюза от следните производители от Съюза: Sandoz, DSM, Deretil, ACS Dobfar SpA и Antibioticos S.A. Заявителите подадоха искане за преглед с оглед изтичането на срока на действие на антисубсидийните мерки, които в момента са в сила. Цялата налична информация за производителите от Съюза, включително информацията, предоставена в искането, и данните, събрани от производителите от Съюза преди и след започването на разследването в рамките на преразглеждането, бяха използвани за установяване на общото производство на Съюза. На тази основа по приблизителна оценка общото производство на Съюза по време на РПП е възлизало на 7 093 тона.
(101)
Производителите от Съюза, представляващи общото производство на Съюза, съставляват индустрията на Съюза по смисъла на член 9, параграф 1 от основния регламент и са „индустрията на Съюза“. Тъй като сходният продукт, произвеждан от тримата производители от Съюза, които отговориха на въпросника по време на РПП, представляваше до 95 % от общото производство в Съюза на сходния продукт, данните на тези производители се считат за представителни за цялата индустрия на Съюза.
5. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
5.1. Предварителна бележка
(102)
За целите на анализа на обема на вноса и динамиката на цените бяха използвани статистическите данни за вноса на Евростат, отнасящи се до кодове по ТАРИК 2941101010, 2941102010 и 2941900030 за 2007 и 2008 г. и кодове по ТАРИК 2941100010 и 2941900030 за 2009 и последващите години, приложими по време на разглеждания период.
(103)
Предвид малкия брой производители от Съюза и факта, че един производител от Съюза е произвеждал сходния продукт по договор за ишлеме с друг производител, информацията за индустрията на Съюза е посочена, когато е необходимо, само под формата на индекси или диапазони, за да се запази поверителността на данните.
5.2. Потребление на пазара на Съюза
(104)
Сходният продукт се продава от индустрията на Съюза на несвързани клиенти и се продава/прехвърля към свързани дружества за по-нататъшна преработка надолу по веригата.
(105)
Счетено бе, че продажбите на несвързани субекти оформят „свободния пазар“. Продажбите/прехвърлянето към свързани субекти бяха счетени за „вътрешна монополизирана употреба“.
(106)
При изчисляването на видимото потребление на Съюза на разглеждания продукт и на сходния продукт Комисията прибави:
-
общия обем на вноса на продукта, предмет на разследването, в Съюза по данни на Евростат,
-
обема на продажбите на сходния продукт в Съюза, произведен от индустрията на Съюза,
-
обема на вътрешната употреба на сходния продукт от индустрията на Съюза,
-
обема по приблизителна оценка на продажбите на сходния продукт в Съюза от други известни производители от Съюза.
(107)
Следва да се отбележи, че с цел да се избегне двойното отчитане на обема на продажбите, продажбите, извършени по договор за ишлеме между двама производители от Съюза, бяха изключени от споменатото по-горе изчисление.
(108)
Въз основа на гореизложеното потреблението в Съюза на разглеждания продукт и на сходния продукт е отбелязало плавен ръст в общ размер от 28 % по време на разглеждания период:
Потребление (в тонове)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Разглеждан продукт и сходен продукт
6 601
7 021
7 783
8 423
Индекс
100
106
118
128
5.3. Внос от Индия
5.3.1. Обем, пазарен дял и цени на вноса от Индия
Внос (в тонове)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Внос на разглеждания продукт за свободно обращение
32,6
16,1
1,9
1,4
Индекс
100
49
6
4
Внос на разглеждания продукт при режим активно усъвършенстване
45,5
3,7
15,5
14,5
Индекс
100
8
34
32
(109)
По данни на Евростат обемът на вноса на разглеждания продукт от Индия за свободно обращение е намалял с 96 % през разглеждания период. Значителен спад от 51 процентни пункта се наблюдава през 2008 г., последван от по-нататъшно намаление с 43 процентни пункта през 2009 г. и два процентни пункта по време на РПП.
(110)
Малко по-различна тенденция може да се наблюдава при вноса при режим активно усъвършенстване, който е свободен откъм изравнителни мерки и мита. След първоначален спад на вноса с 92 % между 2007 и 2008 г. вносът бележи увеличение през 2009 г. и остава относително стабилен по време на РПП.
Средна цена на вноса (EUR/t)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Внос на разглеждания продукт за свободно обращение
25 863
28 934
34 758
19 200
Индекс
100
112
134
74
Внос на разглеждания продукт при режим активно усъвършенстване
35 616
37 443
30 894
30 044
Индекс
100
105
87
84
(111)
Средната цена на вноса на разглеждания продукт от Индия за свободно обращение бележи увеличение от 34 % между 2007 и 2009 г., последвано от рязък спад по време на РПП, за да достигне ниво с 26 % по-ниско от нивото през 2007 г. Също така цените на вноса при режим активно усъвършенстване следват низходяща тенденция и се понижават с 16 % по време на разглеждания период. Различната динамика на цените при двата режима на внос може да се обясни с различния вид разглеждан продукт, който предимно е бил внасян, а именно цефалексин, който е сравнително по-скъп от другите видове.
Пазарен дял на вноса от Индия
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Разглеждан продукт, внос за свободно обращение
0,5 %
0,2 %
0,0 %
0,0 %
Индекс
100
46
5
3
Внос на разглеждания продукт при режим активно усъвършенстване
0,7 %
0,1 %
0,2 %
0,2 %
Индекс
100
8
29
25
(112)
Пазарният дял на вноса от Индия, осъществяван за свободно обращение или при режим активно усъвършенстване, е бил много малък през разглеждания период и бележи понижение и в двата случая.
(113)
Един производител от Съюза посочи, че вносът от Индия, който се основаваше на данни от Евростат, е бил погрешно изчислен, тъй като индийските статистически данни за износа сочат по-високи обеми на износа от предоставените от Евростат. В това отношение следва да се отбележи, че стандартна практика на Комисията е да използва Евростат като база за статистически данни за вноса. Освен това следва да се отбележи, че индийските статистически данни за износа не посочват крайното местоназначение на износа и дали той действително ще влезе в Съюза. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
5.3.2. Подбиване на цените
(114)
Предвид изключително ниското количество на вноса от Индия, влязъл на пазара на Съюза за свободно обращение, не беше възможно да се извлече смислен извод за подбиването на цените. Що се отнася до вноса при режим активно усъвършенстване, установеният марж на подбиване на цените беше с отрицателен знак. При все това този внос възлиза на по-малко от десет тона и се отнася само до един вид продукт (цефалексин), който същевременно е на най-скъпия и най-слабо разпространен вид продукт на пазара. Поради това бе направено заключението, че данните за сделките за внос при режим активно усъвършенстване не са представителни, за да се направи смислено изчисляване на подбиването, и не са подходящи за по-нататъшен анализ.
(115)
Един производител от Съюза посочи, че отделен анализ на двата вида внос - а именно за свободно обращение и при режим активно усъвършенстване - не е в съответствие с подхода, възприет при предишната процедура по преразглеждане, а също така противоречи на постоянната практика на Комисията.
(116)
В това отношение следва да се отбележи в съответствие с направеното в съображение 115 заключение, че количествата, внесени при режим активно усъвършенстване или за свободно обращение, не са достатъчни, за да позволят да се извлекат смислени изводи. Като се има предвид ниското ниво на сумарния обем, това заключение важи също така за този обем.
5.4. Внос от други трети държави
Внос с произход от трети държави
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Обем (в тонове)
Сингапур
1 557,7
1 448,2
2 030,5
2 425,3
Индекс
100
93
130
156
Китай
487,6
622,5
1 176,9
1 234,7
Индекс
100
128
241
253
Оман
373,4
438,5
301,7
287,9
Индекс
100
117
81
77
Други трети държави
67,8
327,5
74,2
73,2
Индекс
100
483
109
108
ОБЩО
2 486,5
2 836,7
3 583,3
4 021,1
Индекс
100
114
144
162
(117)
Вносът на продукта, предмет на преразглеждането, от държави, различни от Индия, бележи ръст от 62 % през разглеждания период, съпътстван от увеличение на пазарния дял с повече от 10 процентни пункта - от 37,6 % на 47,7 %, което съвпада с нарастването на потреблението на пазара на Съюза. Сред държавите износителки Сингапур, Китай и Оман са били най-големите доставчици на пазара на Съюза.
Средна цена на вноса на тон (в евро)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Сингапур
44 218
36 590
27 007
22 485
Индекс
100
83
61
51
Китай
29 515
26 622
21 224
20 683
Индекс
100
90
72
70
Оман
29 875
27 665
23 440
22 597
Индекс
100
93
78
76
Други трети държави
38 324
35 987
45 628
46 938
Индекс
100
94
119
122
ОБЩО
39 020
32 953
25 193
22 385
Индекс
100
84
65
57
(118)
Средните цени на вноса от трети държави са се понижили значително с 43 % през разглеждания период. Въпреки че цените на основните държави износителки (Сингапур, Китай и Оман) са подбивали цените на Съюза с около 20 % през РПП за всеки отделен продукт, а обемът на вноса може да се разглежда като значителен, този внос на ниски цени явно не е навредил на рентабилността на индустрията на Съюза.
(119)
Един производител от Съюза заяви, че при анализа на динамиката на средните цени на вноса е трябвало да бъдат взети предвид различните видове продукти. В това отношение следва да се отбележи, че в съответствие със стандартната практика анализът, inter alia, на динамиката на цените трябва да се прави въз основа на разглеждания продукт, независимо от пазарния дял на всеки вид продукт. Освен това следва да се отбележи, че в конкретния случай не бе направено никакво заключение въз основа на динамиката на цените на вноса от трети държави през разглеждания период. Поради това горепосоченото искане трябваше да бъде отхвърлено.
(120)
Всички производители от Съюза изтъкнаха, че вносът с произход от, inter alia, Китай и Оман е предимно внос на амоксицилин трихидрат за ветеринарна употреба и това е следвало да бъде взето под внимание при анализа на горепосочените цени. В това отношение следва да се отбележи, че продуктът, предмет на преразглеждането, включва антибиотици както за хуманна, така и за ветеринарна употреба. Освен това информацията, предоставена в подкрепа на това твърдение, не бе подкрепена с доказателства. Поради това горепосоченото искане трябваше да бъде отхвърлено.
(121)
Един производител от Съюза постави под въпрос основата, върху която са били направени сравнения на цените на амоксицилин трихидрат и ампицилин трихидрат по време на РПП, предвид факта, че в данните на Евростат не се прави разлика между тези два вида продукти. В тази връзка, тъй като бе установено, че цените на индустрията на Съюза за тези два вида продукти са сходни, не беше неразумно да се направи сравнение на съвкупните цени.
(122)
Що се отнася до вноса от Сингапур, всички производители от Съюза изтъкнаха, че той е осъществен на трансферна цена между свързани страни. При тези обстоятелства евентуалното включване на този внос би изопачило средните цени на другите трети държави. Следва да се отбележи, че дори този внос да бъде изключен от сравнението на цените, гореизложеното заключение за маржа на подбиване няма да се промени съществено и констатацията, че вносът на ниски цени не е навредил на рентабилността на индустрията на Съюза, ще остане в сила.
5.5. Икономическо състояние на индустрията на Съюза
(123)
По отношение на следните икономически показатели, свързани с индустрията на Съюза, бе установено, че за да бъдат смислени, анализът и оценката трябва да се съсредоточат върху ситуацията, която преобладава на свободния пазар: обеми на продажбите и продажни цени на пазара на Съюза, пазарен дял и рентабилност. Когато бе възможно и оправдано, тези заключения впоследствие бяха сравнени с данните за монополизирания пазар, за да се получи пълна картина на състоянието на индустрията на Съюза.
(124)
По отношение на другите икономически показатели обаче разследването позволи да се направи заключението, че те могат да бъдат добре проучени, само ако се разгледа цялостната дейност. Действително производството (предназначено както за монополизирания, така и за свободния пазар), капацитетът, използването на капацитета, материално-производствените запаси, инвестициите, складовите наличности, заетостта, производителността, заплатите, растежът и способността за привличане на капитали зависят от цялостната дейност, независимо дали производството е монополизирано, или се предлага на свободния пазар.
(125)
Вследствие на коментарите, получени от един производител от Съюза, във връзка с окончателното оповестяване на фактите и съображенията, въз основа на които бе предложено процедурата да бъде прекратена, някои от икономическите показатели в следващите съображения бяха коригирани. Тези промени не бяха от такова естество, че да променят заключението по отношение на състоянието на индустрията на Съюза.
5.5.1. Производство, капацитет и използване на капацитета
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Капацитет (индекс)
100
100
104
107
Производство (индекс)
100
95
96
98
Използване на капацитета (индекс)
100
95
92
91
(126)
Производственият капацитет на индустрията на Съюза е бил стабилен между 2007 и 2008 г., преди да нарасне с 4 % от 2008 до 2009 г. и с още 3 процентни пункта по време на РПП.
(127)
Обемът на производството обаче не е следвал това увеличение поради непредвидени технически затруднения на един производител от Съюза през 2008 г., когато обемът на производството е спаднал с 5 %, преди да се възстанови постепенно до РПП.
(128)
В резултат на повишаването на производствения капацитет, съчетано с малък спад в производството, степента на използване на капацитета постоянно е спадала през разглеждания период, за да достигне по време на РПП ниво, което е с 9 % по-ниско от нивото през 2007 г.
5.5.2. Обем на продажбите, продажна цена и пазарен дял
5.5.2.1.
Продажби на несвързани страни в Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Обем (индекс)
100
97
93
99
Средна продажна цена (индекс)
100
121
104
104
Пазарен дял (индекс)
100
90
79
78
(129)
Обемът на продажбите на индустрията на Съюза на несвързани страни през РПП е малко под нивото от 2007 г., като се е понижил със 7 % през 2009 г., след което се е увеличил с шест процентни пункта по време на РПП.
(130)
Средната продажна цена на индустрията на Съюза на пазара на Съюза се е повишила с 4 % през разглеждания период. Цените първоначално рязко са се повишили - с 21 % през 2008 г., преди да спаднат със 17 процентни пункта през 2009 г. и да останат стабилни през РПП.
(131)
Един производител от Съюза изтъкна, че въздействието на цените на вноса от Индия върху индустрията на Съюза не е било правилно оценено. В тази връзка на първо място следва да се отбележи, че не беше установено подбиване, както е посочено и в съображение 115. Освен това, както е посочено в предходното съображение, цените на индустрията на Съюза са се повишили с 4 % през разглеждания период. При тези обстоятелства се счита, че вносът от Индия не е оказал отрицателно влияние върху състоянието на индустрията на Съюза.
(132)
Намаляването на продажбите на несвързани страни на пазара на Съюза се отрази върху развитието на пазарния дял, който се е понижил с 22 процентни пункта по време на РПП в сравнение с 2007 г.
5.5.2.2.
Монополизиран пазар в Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Обем (индекс)
100
115
122
128
Средна продажна цена на монополизираните продажби (индекс)
100
100
111
110
Пазарен дял (индекс)
100
109
104
100
(133)
Докато обемът на продажбите от страна на индустрията на Съюза на несвързани страни е намалявал, въпреки нарастващото търсене през разглеждания период, монополизираните продажби са се увеличили с 28 %.
(134)
Пазарният дял на монополизирания пазар на индустрията на Съюза се е увеличил с 9 процентни пункта през 2008 г., преди постепенно да намалее до нивото от 2007 г.
5.5.2.3.
Продажби на несвързани страни, монополизирани продажби и монополизирана употреба
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Обем (индекс)
100
107
108
114
Пазарен дял (индекс)
100
100
92
90
(135)
Пазарният дял на индустрията на Съюза като цяло е измерен чрез сумиране на обемите на свободния пазар и на монополизирания пазар в Съюза. Въпреки че този обем се е увеличил през разглеждания период с 14 %, пазарният дял на индустрията на Съюза се е свил с 10 процентни пункта, докато пазарното потребление е нараснало с 28 % през същия период. Това показва, че индустрията на Съюза не се е възползвала от ръста в потреблението.
5.5.3. Материални запаси
Складови наличности
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Обем (индекс)
100
74
63
46
(136)
Нивото на складовите наличности бележи спад с 54 % от 2007 г. до края на РПП, което се обяснява главно с нарастването на търсенето на монополизирания пазар.
5.5.4. Рентабилност
5.5.4.1.
Рентабилност на свободния пазар
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Индекс
100
447
218
253
(137)
Рентабилността на продажбите на индустрията на Съюза на несвързани страни на пазара на Съюза се е подобрила съществено със 153 пункта по време на РПП. Това развитие може да се обясни със средно увеличение на цените с 2 % и намаляване на производствените разходи. В сравнение с маржа на печалбата, постигнат по време на РПП на последното разследване с оглед изтичането на срока на действие на мерките, печалбата се е увеличила с над 400 процентни пункта.
(138)
Следва да се отбележи, че с изключение на 2007 г. равнището на печалбата на индустрията на Съюза е било по-високо от целевия марж на печалбата, установен при предишното разследване за преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на мерките, а именно 10 % („целевата печалба“) през разглеждания период.
(139)
Двама производители от Съюза заявиха, че рентабилността не е била оценена правилно, тъй като печалбата, реализирана от свързани доставчици нагоре по веригата, е била приспадната от разходите им. В тази връзка е постоянна практика да се приспадат печалбите, реализирани от свързани страни, заети с производството на суровини. При тези обстоятелства този довод трябваше да бъде отхвърлен.
5.5.4.2.
Рентабилност на монополизираните продажби
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Индекс
100
55
153
151
(140)
Рентабилността на монополизираните продажби на индустрията на Съюза на пазара на Съюза се е подобрила с 51 % по време на РПП. Това развитие до голяма степен се обяснява със средно увеличение на цените с 10 %. Тъй като тази динамика на цените обаче се основава на трансферни цени, от изложеното по-горе не бива да бъде изведено никакво смислено заключение.
5.5.5. Инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток и способност за привличане на капитали
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Инвестиции (индекс)
100
246
342
129
Възвръщаемост на инвестициите (индекс)
100
233
52
62
Паричен поток (индекс)
100
236
83
107
(141)
Инвестициите са се увеличили през разглеждания период. Инвестициите са били свързани с увеличаването на производствения капацитет с цел доставки както на монополизирания, така и на свободния пазар.
(142)
Разследването също така показа, че възвръщаемостта на инвестициите, т.е. нетната печалба от продукта преди данъчно облагане, изразена като процент от нетната балансова стойност на дълготрайните активи, разпределени за продукта, се е понижила по време на разглеждания период.
(143)
Паричният поток се е увеличил със 7 % през разглеждания период, тъй като спадът в рентабилността е бил успешно компенсиран с намаляване на материално-производствените запаси през втората половина на разглеждания период.
5.5.6. Заетост, производителност и заплати
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Заетост (индекс)
100
106
111
109
Производителност (индекс)
100
89
87
89
Заплати (индекс)
100
104
106
106
(144)
Заетостта се е увеличила с 9 % през разглеждания период, успоредно с инвестициите в производствения капацитет, докато средната работна заплата се е увеличила само с 6 %. Производителността е намаляла с 11 % като цяло след неочакваните технически трудности, с които се е сблъскал един производител от Съюза.
5.5.7. Размер на подлежащите на изравнителни мерки субсидии и възстановяване от последиците на предишно субсидиране
(145)
Предвид обема на субсидирания внос от Индия влиянието на действителния размер на субсидиите не може да се счита за значимо.
(146)
Състоянието на индустрията на Съюза се е подобрило значително след последното разследване за преразглеждане и през разглеждания период. Поради това може да се заключи, че индустрията на Съюза е съумяла да се възстанови напълно от предишното субсидиране.
5.6. Заключение относно икономическото състояние на индустрията на Съюза
(147)
Между 2007 г. и периода на разследването в рамките на преразглеждането обемът на субсидирания внос на разглеждания продукт е бил пренебрежимо малък. С изключение на някои показатели за вреда, като например пазарен дял, обем на производството и възвръщаемост на инвестициите, повечето показатели за вредата, включително рентабилността (+ 153 %), продажната цена (+ 4 %), обемът на продажбите (+ 14 %), заетостта (+ 10 %) и инвестициите (+ 29 %), са претърпели положително развитие през разглеждания период. Постигнатите на пазара на Съюза нива на печалбата надхвърлят, с изключение на 2007 г., маржа на целевата печалба, установен при предишното разследване за преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на мерките, а именно 10 %. Положителната тенденция, наблюдавана при преобладаващата част от показателите, се дължи най-вече на надеждността на индустрията на Съюза, както и на дългогодишните отношения с клиентите, които тя е създала през последните години, но и на равнището на цените, което тя е успяла да постигне на пазара.
(148)
Един производител от Съюза изтъкна, че при анализа на динамиката на цените и на рентабилността следва да се вземе предвид недостигът на суровини през 2007 и 2008 г. Изтъкнато бе, че този недостиг е довел до необичайно увеличение на цените и печалбите през 2008 г. и в ограничена степен - през 2009 г. В тази връзка, както може да се види от таблици 5.5.2.1 и 5.5.4.1, необичайни нива на цените и на печалбата се наблюдават само през 2008 г. Постигнатите през 2009 г. и по време на РПП нива на печалбата видимо вече не са били засегнати от недостига на суровини. Остава в сила заключението, направено в съображение 139, според което печалбите през целия разглеждан период са надвишавали целевата печалба.
(149)
По отношение на продажбите на монополизирания пазар възможността, с която е разполагала индустрията на Съюза, да продава част от продукцията си на монополизирания пазар, е осигурила висока степен на използване на капацитета и е позволила на индустрията на Съюза да понижи фиксираните разходи и да запази своята ценова конкурентоспособност.
(150)
В заключение, предвид положителното развитие на показателите, характеризиращи индустрията на Съюза, се счита, че индустрията на Съюза не е понесла съществена вреда по време на разглеждания период.
5.7. Въздействие на субсидирания внос
(151)
Предвид малките обеми от разглеждания продукт, внесени в Съюза през разглеждания период, субсидираният внос не се е отразил неблагоприятно на резултатите на индустрията на Съюза. Всъщност предвид гореизложеното се счита, че индустрията не е понесла съществена вреда по време на разглеждания период.
6. ВЕРОЯТНОСТ ЗА ПОВТОРНО НАНАСЯНЕ НА ВРЕДА
(152)
Следва да се припомни, че индустрията на Съюза не е понесла съществена вреда по време на разглеждания период, тъй като при повечето показатели за вреда се наблюдава благоприятно развитие през този период. Поради това в съответствие с член 18, параграф 2 от основния регламент бе проверено доколко е вероятно изтичането на срока на действие на прилаганите мерки да доведе до повторно нанасяне на вреда.
6.1. Свободен капацитет в разглежданата държава
(153)
Разследването показа, че използването на капацитета на тримата оказали съдействие индийски производители е достигнало много високи нива през РПП. На тази основа свободният капацитет, който би могъл да бъде насочен към пазара на Съюза при отсъствието на мерки, изглежда ограничен.
(154)
След оповестяването на информацията редица производители от Съюза заявиха, че свободният капацитет в Индия е висок и че процентът на използване на капацитета на оказалите съдействие индийски производители износители не е представителен за индийския сектор като цяло. Един производител от Съюза дори заяви, че свободният капацитет на седем водещи индийски износители достига обеми, надвишаващи значително потреблението на свободния пазар на Съюза.
(155)
В тази връзка на първо място следва да се подчертае, че степента на използване на капацитета на тримата оказали съдействие производители износители беше получена чрез изчисляване на среднопретеглената стойност въз основа на проверени данни, конкретно отнасящи се до разглеждания продукт. Освен това въпросните трима оказали съдействие производители износители са крупни производители и са сред седемте индийски износители, посочени от заявителя като „водещи“. Точно обратното, представените от производителите на Съюза данни за свободния капацитет на тези седем индийски производители се основаваха предимно на „познаване на пазара“ и въпреки че това беше изрично поискано, те не можаха да бъдат подкрепени със солидни конкретни доказателства. Поради това тази информация не беше взета предвид и беше потвърдено, че въз основа на проверените данни в досието свободният капацитет, с който разполагат индийските производители, видимо е ограничен.
6.2. Експортно поведение на индийските производители износители
(156)
Въз основа на индийски официални статистически данни бе установено, че цените на продажбите за износ към десетте основни пазара за износ в Индия са били средно с около 20 % по-ниски от цените на продажбите на индустрията на Съюза на пазара на Съюза през РПП. Тези индийски експортни цени са били в съответствие с цените на другите основни участници на пазара на Съюза, посочени в съображение 119. Установено бе, че ниските цени на вноса през разглеждания период от тези други държави не са имали отрицателен ефект върху резултатите на индустрията на Съюза. При тези обстоятелства се счита, че ако мерките отпаднат, индийските експортни цени вероятно няма да бъдат вредоносни за индустрията на Съюза, тъй като тя вече е изправена пред конкуренция от страна на други държави износителки със същото поведение по отношение на ценообразуването, без да понася съществена вреда.
(157)
Двама производители от Съюза също така изтъкнаха, че ако мерките отпаднат, индийските производители ще пренасочат износа си, който в момента се продава на други пазари, към Съюза поради привлекателността на пазара на Съюза от гледна точка на цените. На първо място следва да се отбележи, че ако се случи така, че индийските производители пренасочат износа си към Съюза, те ще влязат в конкуренция с други трети държави, които вече изнасят значителни количества за Съюза. Освен това, както бе посочено в съображение 119, бе направен изводът, че вносът от трети държави на цени, близки до индийските експортни цени, прилагани към други пазари, не е оказал влияние върху резултатите на индустрията на Съюза. Въз основа на това се счита, че ако изнасяните за Съюза количества с произход от Индия се увеличат на цени, близки до цените на други експортни пазари, индустрията на Съюза няма да понесе съществена вреда.
(158)
Двама производители от Съюза също така заявиха, че въведените в САЩ забрани за внос по отношение на някои предприятия за производство на антибиотици в Индия ще доведат до пренасочване на допълнителни количества към пазара на Съюза. В това отношение обаче заключенията, направени в предходното съображение относно възможното пренасочване на износа, остават в сила.
6.3. Монополизиран пазар
(159)
Докато монополизираният пазар представляваше 50-60 % от свободния и монополизирания пазар на индустрията на Съюза през разглеждания период, потреблението на монополизирания пазар на индустрията на Съюза бележи увеличение с повече от 20 % през същия период. Като се имат предвид характеристиките и мащабите на този пазар, се смята, че ако мерките отпаднат, монополизираният пазар няма да бъде засегнат от вероятното увеличение на индийския износ и поради това ще продължи да осигурява висока степен на използване на капацитета, както и на икономии от мащаба за индустрията на Съюза.
6.4. Заключение относно вероятността за повторно нанасяне на вреда
(160)
Въз основа на гореизложеното беше заключено, че ако мерките отпаднат, няма вероятност субсидираният внос от Индия да причини съществена вреда на индустрията на Съюза, тъй като при повечето показатели за вреда се наблюдава положително развитие през разглеждания период въпреки значителния и увеличаващ се внос от други държави на цени, близки до тези на индийския износ за други държави. Поради това беше направено заключението, че ако мерките отпаднат, няма вероятност повторно да се нанесе съществена вреда.
7. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(161)
Един производител от Съюза заяви, че е трябвало да бъде извършен анализ на интереса на Съюза. В тази връзка, тъй като беше заключено, че няма вероятност за нанасяне на повторна вреда, извършването на анализ на интереса на Съюза би било безпредметно. При тези обстоятелства искането беше отхвърлено.
8. СПЕЦИАЛНО НАБЛЮДЕНИЕ
(162)
С оглед на заключението относно вероятността за продължаване на субсидирането, както бе посочено в съображение 100, и на влиянието, което то може да окаже върху бъдещите търговски потоци, Комисията ще следи обема на вноса на разглеждания продукт. При настъпване на значителна промяна в количествата Комисията ще разгледа какви евентуални мерки се налага да бъдат предприети.
(163)
Наблюдението ще бъде ограничено в рамките на период от 2 години след публикуването на настоящия регламент.
9. ПРЕКРАТЯВАНЕ
(164)
Предвид резултатите от настоящото разследване за преразглеждане се счита за целесъобразно да се отмени изравнителното мито върху вноса на някои антибиотици с широк спектър на действие с произход от Индия.
(165)
Заинтересованите страни бяха информирани за по-важните факти и съображения, въз основа на които бе предложено да се прекрати разследването, и им бе дадена възможност да представят коментарите си. Получените коментари бяха анализирани в съответните раздели по-горе и не са от такова естество, че да променят гореизложените заключения,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Започнатото в съответствие с член 18, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 597/2009 преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на изравнителните мерки, прилагани спрямо вноса на някои антибиотици с широк спектър на действие, понастоящем класирани в кодове по КН ex29411000 и ex29419000, с произход от Индия, се прекратява и се отменят мерките, които са в сила по отношение на вноса с произход от Индия.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 4 август 2011 година.
IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 803/2011
z dne 4. avgusta 2011
o odpravi izravnalne dajatve na uvoz nekaterih antibiotikov širokega spektra s poreklom iz Indije in o zaključku postopka v zvezi s takim uvozom po pregledu v skladu s členom 18(2) Uredbe (ES) št. 597/2009
SVET EVROPSKE UNIJE JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba), in zlasti člena 18 Uredbe,
ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija),
ob upoštevanju naslednjega:
1. POSTOPEK
1.1 Veljavni ukrepi
(1)
Svet je maja 2005 po skupnem pregledu zaradi izteka ukrepa in vmesnem pregledu (v nadaljnjem besedilu: skupni pregled) z Uredbo (ES) št. 713/2005 (2) uvedel dokončno izravnalno dajatev na uvoz določenih antibiotikov širokega spektra, in sicer za amoksicilin trihidrat, ampicilin trihidrat in cefaleksin, ki niso predloženi v odmerkih ali v oblikah ali v pakiranjih za prodajo na drobno (v nadaljnjem besedilu: zadevni izdelek) in ki se trenutno uvrščajo pod oznaki KN ex29411000 in ex29419000, s poreklom iz Indije. Ukrepi so bili v obliki dajatve ad valorem v višini od 17,3 % do 32 %. Prvotni ukrepi so bili uvedeni z Uredbo Sveta (ES) št. 2164/98 (3).
(2)
Svet je po delnem vmesnem pregledu z Uredbo (ES) št. 1176/2008 (4) spremenil stopnjo izravnalne dajatve za enega indijskega izvoznika.
1.2 Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa
(3)
Komisija je po objavi obvestila o bližnjem izteku veljavnosti dokončnih ukrepov (5) od dveh proizvajalcev Unije prejela zahtevek za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa iz Uredbe (ES) št. 713/2005 v skladu s členom 18(2) osnovne uredbe. Družbi DSM in Sandoz (v nadaljnjem besedilu: vložnika) predstavljata večji delež, v tem primeru več kot 50 %, celotne proizvodnje Unije nekaterih antibiotikov širokega spektra.
(4)
Zahtevek je bil utemeljen s tem, da bi se zaradi izteka veljavnosti ukrepov verjetno nadaljevala ali ponovila subvencioniranje in škoda za industrijo Unije.
(5)
Pred začetkom pregleda zaradi izteka ukrepa ter v skladu s členoma 10(9) in 22(1) osnovne uredbe je Komisija obvestila indijsko vlado (v nadaljnjem besedilu: IV), da je prejela ustrezno dokumentiran zahtevek za pregled. IV je bila povabljena na posvetovanje, da se pojasni položaj glede vsebine zahtevka in doseže sporazumna rešitev. IV se je na povabilo odzvala zelo pozno, zato do takih posvetovanj ni prišlo.
1.3 Začetek pregleda zaradi izteka ukrepa
(6)
Komisija je po posvetovanju s svetovalnim odborom ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa, zato je 12. maja 2010 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (6) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku), napovedala pregled zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 18 osnovne uredbe.
1.4 Preiskava
1.4.1 Obdobje preiskave
(7)
Preiskava v zvezi z nadaljevanjem ali ponovitvijo subvencioniranja je zajela obdobje od 1. aprila 2009 do 31. marca 2010 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave v zvezi s pregledom ali OPP). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2007 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje).
1.4.2 Strani, ki jih zadeva preiskava
(8)
Komisija je uradno obvestila vložnike, druge znane proizvajalce Unije, proizvajalce izvoznike, uvoznike, začetne dobavitelje, uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, in IV o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa. Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno predstavijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.
(9)
Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.
(10)
Glede na pričakovano veliko število proizvajalcev izvoznikov zadevnega izdelka v Indiji, ki so bili navedeni v zahtevku, se je zdelo primerno, da se v skladu s členom 27 osnovne uredbe prouči, ali je treba uporabiti vzorčenje. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in v tem primeru izbrala vzorec, so bile navedene strani pozvane, naj se v skladu s členom 27 osnovne uredbe v 15 dneh po začetku pregleda javijo Komisiji in ji predložijo zahtevane informacije iz obvestila o začetku. Javili so se le trije proizvajalci izvozniki. Zato vzorčenje ni bilo uporabljeno.
(11)
Komisija je poslala vprašalnike vsem stranem, za katere je bilo znano, da jih to zadeva, in tistim, ki so se javile v roku iz obvestila o začetku. Odgovore je prejela od treh proizvajalcev Unije, treh proizvajalcev izvoznikov in IV. Noben od drugih proizvajalcev ni izpolnil vprašalnika niti predložil informacij. Med izvedbo vzorčenja se ni javil noben uvoznik, med preiskavo pa Komisiji informacij ni predložil ali se javil noben drug uvoznik.
(12)
Eden od proizvajalcev je trdil, da bi morali biti v oceno položaja industrije Unije vključeni podatki še enega domnevnega proizvajalca Unije. Vendar je bila ta trditev zavrnjena, ker je bilo ugotovljeno, da ta družba ni proizvajalec izdelka v preiskavi.
(13)
Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve subvencioniranja in posledične škode ter za ugotovitev interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih zainteresiranih strani:
(a)
proizvajalci Unije:
-
družba DSM Anti-Infectives B.V., Delft (Nizozemska), ki je vprašalnik Komisije izpolnila tudi v imenu družbe DSM Anti-Infectives Chemferm S.A., Santa Perpetua de Mogoda (Španija). V nadaljevanju sta ti družbi skupaj imenovani „DSM“,
-
družba Deretil S.A. (prej DSM Anti-Infectives Deretil S.A.), Almeria, Španija, v nadaljevanju „Deretil“ ter
-
družba Sandoz GmbH, Kundl (Avstrija), ki je vprašalnik Komisije izpolnila tudi v imenu družbe Sandoz Industrial Products S.A., Barcelona (Španija). V nadaljevanju besedila sta ti družbi skupaj imenovani „Sandoz“;
(b)
proizvajalci izvozniki v Indiji:
-
družba Lupin Limited, Bombaj,
-
družba M/s Surya Pharmaceuticals Ltd., Čandigar in Baddi ter
-
družba Ranbaxy Laboratories Ltd., Gurgaon;
(c)
indijska vlada (IV):
-
Ministrstvo za trgovino, New Delhi
2. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
(14)
Izdelek, ki je predmet tega pregleda, je isti kot izdelek, ki ga obravnava Uredba (ES) št. 713/2005, in sicer amoksicilin trihidrat, ampicilin trihidrat in cefaleksin, ki niso predloženi v odmerkih ali v oblikah ali v pakiranjih za prodajo na drobno in ki se trenutno uvrščajo pod oznaki KN ex29411000 in ex29419000, s poreklom iz Indije (v nadaljnjem besedilu: zadevni izdelek).
(15)
Preiskava je tako kot predhodna preiskava potrdila, da imajo zadevni izdelek, izdelki, ki jih proizvajalci izvozniki proizvajajo in prodajajo na domačem trgu v Indiji, ter tisti, ki jih proizvajalci Unije proizvajajo in prodajajo v Uniji, enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti in uporabe ter se zato štejejo za podobne izdelke v smislu člena 2(c) osnovne uredbe.
3. VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVNEGA POJAVA SUBVENCIONIRANJA
3.1 Uvod
(16)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 11, so se javili trije proizvajalci izvozniki in izpolnili vprašalnike. Vendar sta le dva od teh treh proizvajalcev izvoznikov navedla, da sta v OPP prodajala zadevni izdelek v Uniji.
(17)
Na podlagi informacij iz zahtevka za pregled in izpolnjenih vprašalnikov Komisije so bile proučene naslednje sheme, ki domnevno vključujejo dodeljevanje subvencij:
državne sheme:
(a)
„Advance Authorization Scheme“ - shema za vnaprejšnje odobritve (v nadaljnjem besedilu: AAS),
(b)
„Duty Entitlement Passbook Scheme“ - shema za preložitev plačila uvoznih dajatev (v nadaljnjem besedilu: DEPBS),
(c)
„Export Promotion Capital Goods Scheme“ - shema za podporo izvozu investicijskega blaga (v nadaljnjem besedilu: EPCGS),
(d)
„Focus Market Scheme“ - shema usmeritve v trg (v nadaljnjem besedilu: FMS),
(e)
„Duty Free Import Authorisation“ - odobritev dajatev prostega uvoza (v nadaljnjem besedilu: DFIA),
(f)
„Export Oriented Units“ - izvozno usmerjene enote (v nadaljnjem besedilu: EOU)/„ Export Processing Zones“ - cone izvozne proizvodnje (v nadaljnjem besedilu: EPZ)/„ Special Economic Zones“ - posebne ekonomske cone (v nadaljnjem besedilu: SEZ),
(g)
„Export Credit Scheme“ - shema izvoznih kreditov (v nadaljnjem besedilu: ECS) ter
(h)
„Income Tax Exemption Scheme“ - shema oprostitve davka na dohodek (v nadaljnjem besedilu. ITES);
regionalne sheme:
(i)
shema industrijskih spodbud države Pandžab ter
(j)
shema industrijskih spodbud države Gudžarat.
(18)
Navedene sheme od (a) do (f) temeljijo na Zakonu o zunanjetrgovinskem poslovanju (razvoj in predpisi) iz leta 1992 (št. 22 iz leta 1992), ki je začel veljati 7. avgusta 1992 (v nadaljnjem besedilu: Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju). Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju indijski vladi dovoljuje izdajanje uradnih obvestil glede izvozne in uvozne politike. Ta so povzeta v dokumentih „Zunanjetrgovinska politika“, ki jih vsakih pet let izda ministrstvo za trgovino in jih redno posodablja. Na OPP tega primera se nanašata dva dokumenta „Zunanjetrgovinske politike“, tj. „Zunanjetrgovinska politika 2004-2009“ in „Zunanjetrgovinska politika 2009-2014“. Slednji je začel veljati avgusta 2009. Poleg tega IV postopke, ki urejajo zunanjetrgovinsko politiko 2004-2009 in zunanjetrgovinsko politiko 2009-2014, določa tudi v „Priročniku o postopkih, Zvezek I“ (v nadaljnjem besedilu: HOP I 04-09 oziroma HOP I 09-14). Priročnik o postopkih se tudi redno posodablja.
(19)
Shema (g) temelji na oddelku 21 in oddelku 35A Zakona o bančništvu iz leta 1949, ki indijski centralni banki (Reserve Bank of India, v nadaljnjem besedilu: ICB) omogoča usmerjanje komercialnih bank na področju izvoznih kreditov.
(20)
Shema (h) temelji na Zakonu o davku na dohodek iz leta 1961, ki se vsako leto spreminja z Zakonom o zbiranju proračunskih sredstev.
(21)
Shemo (i) ureja vlada Pandžaba ter temelji na industrijski politiki in kodeksu spodbud vlade Pandžaba.
(22)
Shemo (j) upravlja vlada Gudžarata in temelji na politiki industrijskih spodbud Gudžarata.
3.2 Shema vnaprejšnjih odobritev (AAS)
(a) Pravna podlaga
(23)
Shema je podrobno opisana v odstavkih od 4.1.1 do 4.1.14 Zunanjetrgovinske politike 2004-2009 in Zunanjetrgovinske politike 2009-2014 ter poglavjih od 4.1 do 4.30A HOP I 04-09 in HOP I 09-14.
(b) Upravičenost
(24)
AAS sestavlja šest podshem, ki so podrobneje opisane v uvodni izjavi 25. Navedene podsheme se med drugim razlikujejo v obsegu upravičenosti. Proizvajalci izvozniki in trgovci izvozniki, povezani s podpornimi izdelovalci, so upravičeni do AAS za fizični izvoz in AAS za letne potrebe. Proizvajalci izvozniki, ki dobavljajo končnemu izvozniku, so upravičeni do AAS za vmesne dobave. Glavni izvajalci, ki dobavljajo za kategorije „predvidenega izvoza“ iz odstavka 8.2 Zunanjetrgovinske politike 2004-2009 in Zunanjetrgovinske politike 2009-2014, kot so dobavitelji za izvozno usmerjeno enoto (v nadaljnjem besedilu: EOU), so upravičeni do AAS za predvideni izvoz. Končno pa so vmesni dobavitelji proizvajalcev izvoznikov upravičeni do subvencij za „predvideni izvoz“ po podshemah vnaprejšnje pripustitve naročil (Advance Release Order, v nadaljnjem besedilu: ARO) in vzajemnega notranjega akreditiva (back to back inland letter of credit).
(c) Praktično izvajanje
(25)
Vnaprejšnje odobritve se lahko izdajo za:
(i)
fizični izvoz: to je glavna podshema. Omogoča dajatev prost uvoz surovin za proizvodnjo določenega nastalega izvoznega izdelka. „Fizični“ v tem primeru pomeni, da mora izvozni izdelek zapustiti ozemlje Indije. Nadomestilo za uvoz in izvozna obveznost, vključno z vrsto izvoznega izdelka, sta določena v vnaprejšnji odobritvi;
(ii)
letne potrebe: taka vnaprejšnja odobritev ni vezana na določen izvozni izdelek, temveč na širšo skupino izdelkov (npr. kemične in sorodne izdelke). Imetnik vnaprejšnje odobritve lahko - do določenega mejnega zneska, ki se določi na podlagi njegovega preteklega izvoza - brez dajatev uvaža vse surovine, ki se uporabljajo pri proizvodnji vseh izdelkov, ki spadajo v tako skupino izdelkov. Lahko se odloči za izvoz katerega koli nastalega izdelka, ki spada v skupino izdelkov, za katero se uporabljajo take dajatev proste surovine;
(iii)
vmesne dobave: ta podshema zajema primere, v katerih nameravata dva proizvajalca izdelovati en izvozni izdelek in si razdeliti proizvodni proces. Proizvajalec izvoznik, ki izdeluje vmesni izdelek, lahko brez dajatev uvaža surovine in v ta namen prejme AAS za vmesne dobave. Končni izvoznik dokonča proizvodnjo in je dolžan izvoziti končni izdelek;
(iv)
predvideni izvoz: ta podshema glavnemu izvajalcu omogoča dajatev prost uvoz surovin, potrebnih za proizvodnjo blaga, ki se kot „predvideni izvoz“ proda kategorijam kupcev iz odstavka 8.2.(b) do (f), (g), (i) in (j) Zunanjetrgovinske politike 2004-2009 in Zunanjetrgovinske politike 2009-2014. IV trdi, da se predvideni izvoz nanaša na posle, pri katerih dobavljeno blago ne zapusti države. Številne kategorije dobave se štejejo za predvideni izvoz, če je blago izdelano v Indiji, npr. dobava blaga EOU ali družbi, ki se nahaja v SEZ;
(v)
ARO: imetnik vnaprejšnje odobritve, ki namerava pridobivati surovine iz domačih virov namesto z neposrednim uvozom, jih lahko pridobiva z ARO. V teh primerih se vnaprejšnje odobritve potrdijo kot ARO in so domačemu dobavitelju potrjena ob dobavi v njej določenega blaga. S potrditvijo ARO je domači dobavitelj upravičen do ugodnosti predvidenega izvoza, kakor so določene v odstavku 8.3 Zunanjetrgovinske politike 2004-2009 in Zunanjetrgovinske politike 2009-2014 (tj. AAS za vmesne dobave/predvideni izvoz, povračila za predvideni izvoz in vračila končnih trošarin). Mehanizem ARO vrača davke in dajatve dobavitelju, namesto da bi jih vračal končnemu izvozniku v obliki povračila/vračila dajatev. Vračilo davkov/dajatev se lahko uveljavlja za domače in uvožene surovine;
(vi)
vzajemni notranji akreditiv: tudi ta podshema zajema domačo dobavo imetniku vnaprejšne odobritve. Imetnik vnaprejšnje odobritve lahko pri banki odpre notranji akreditiv v korist domačega dobavitelja. Banka razveljavi vnaprejšnjo odobritev samo za neposredni uvoz glede na vrednost in količino blaga, ki prihaja iz domače dobave, namesto da bi bilo uvoženo. Domači dobavitelj je upravičen do ugodnosti za predvideni izvoz, kakor so določene v odstavku 8.3 Zunanjetrgovinske politike 2004-2009 in Zunanjetrgovinske politike 2009-2014 (tj. AAS za vmesne dobave/predvideni izvoz, povračila za predvideni izvoz in vračila končnih trošarin).
(26)
V OPP je eden od obeh sodelujočih izvoznikov pridobil koncesije v okviru AAS. Podshema, ki jo je uporabila ta družba, je bila podshema (i) fizični izvoz. Zato ni treba ugotavljati možnosti uvedbe izravnalnih ukrepov za preostale neuporabljene podsheme.
(27)
Uvožene surovine niso prenosljive in jih je treba uporabiti za proizvodnjo nastalega izvoznega izdelka. Obveznost izvoza je treba izpolniti v določenem roku po izdaji vnaprejšnje odobritve. Od skupnega pregleda je bil rok podaljšan na 36 mesecev (24 mesecev z dvema podaljšanjema po šest mesecev).
(28)
Za namene preverjanja, ki ga izvajajo indijski organi, je imetnik vnaprejšnje odobritve zakonsko zavezan, da vodi evidenco dejanske potrošnje (v nadaljnjem besedilu: verodostojna in ustrezna evidenca) blaga, ki ga na podlagi vsake vnaprejšnje odobritve brez dajatev uvozi ali nabavi na domačem trgu, evidenco pa je treba voditi v določeni obliki (poglavji 4.26 in 4.30 ter Dodatek 23 HOP I 04-09 in HOP I 09-14). To evidenco mora preveriti zunanji pooblaščeni računovodja/stroškovni računovodja, ki izda potrdilo, da so bile predpisane evidence in ustrezna dokumentacija pregledane ter da so informacije, predložene v skladu z Dodatkom 23, v vseh pogledih resnične in pravilne.
(29)
Pri AAS za fizični izvoz, ki je bila uporabljena v OPP, IV določi količino in vrednost, ki veljata za nadomestilo za uvoz in obveznosti izvoza ter sta navedeni v vnaprejšnji odobritvi. Poleg tega morajo vladni uslužbenci ob uvozu in izvozu v vnaprejšnjo odobritev vpisati ustrezne transakcije. Količino uvoza, dovoljeno za to shemo, določi IV na podlagi standardnih input-output normativov (v nadaljnjem besedilu: SION). SION obstajajo za večino izdelkov, vključno z zadevnim izdelkom, objavlja pa jih IV. Od skupnega pregleda so bili SION popravljeni navzdol, v OPP pa so bili za glavne surovine ter glede na izdelek in transportno pot za 2,3 % do 16,1 % nižji kot v skupnem pregledu.
(30)
Kljub temu zmanjšanju SION je bilo ugotovljeno, da je bila dejanska potrošnja ene od zadevnih vrst izdelka še vedno manjša od SION. Ugotovljeno je bilo tudi, da družba ni vodila evidence dejanske potrošnje iz uvodne izjave 28 („Dodatek 23“), ki jo mora preveriti zunanji računovodja, čeprav je to obvezno. Kljub kršitvi te zahteve je družba izkoriščala ugodnosti iz AAS, ki so bile glede na ugotovljeno precenitev SION tudi višje od tistih, ki jih določa zakonodaja.
(d) Pripombe o razkritju
(31)
Pripombe glede AAS sta predložila IV in en proizvajalec izvoznik.
(32)
IV je trdila, da AAS deluje kot dovoljen sistem povračil in nadomestnih povračil z vzpostavljenim sistemom preverjanja v skladu z določbami prilog I, II in III k osnovni uredbi, s katerim se nadzoruje povezava med surovinami, uvoženimi brez dajatev, in iz njih nastalimi izvoznimi izdelki. IV je tudi ugovarjala, da je v skladu z osnovno uredbo mogoče uvesti izravnalne ukrepe le za odpust ali povračilo uvoznih dajatev, ki presegajo dajatve na uvožene surovine, uporabljene za proizvodnjo izvoznih izdelkov. Glede sistema preverjanja je trdila, da je vzpostavljeni sistem preverjanja ustrezen. V tem okviru je navedla številne elemente preverjanja, ki so IV na voljo za tako preverjanje, vključno s SION, količinskimi podatki iz uvoznih in izvoznih dokumentov ter preverjanjem odkupa po opravljenem uvozu in izvozu. IV je tudi opozorila, da shema določa, da je v primeru neizkoriščenih surovin treba plačati celotno dajatev z obrestmi.
(33)
Proizvajalec izvoznik, ki je AAS uporabljal za svojo prodajo v Unijo, ni predložil pripomb na ugotovitve v zvezi z opisom in praktičnim izvajanjem, kot je povzeto v odstavkih od (a) do (c), vendar je ugovarjal mnogim številkam pri izračunu višine subvencije. Izračun je bil preverjen in popravki niso bili potrebni, vendar so bila ta vprašanja pojasnjena zadevni družbi.
(e) Sklep
(34)
Oprostitev uvoznih dajatev je v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe subvencija, tj. finančni prispevek indijske vlade, ki je prinesel ugodnosti preiskovanemu izvozniku.
(35)
Poleg tega je AAS za fizični izvoz očitno zakonsko odvisna od opravljenega izvoza, zato se šteje za specifično ter se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s točko (a) prvega pododstavka člena 4(4) osnovne uredbe. Brez izvozne obveznosti družba ne more prejemati ugodnosti iz te sheme.
(36)
Zato je bilo v pregledu zaradi izteka ukrepa potrjeno, da se v tem primeru uporabljena glavna podshema ne more šteti za dovoljeni sistem povračila dajatev ali nadomestni sistem povračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ne izpolnjuje pravil iz Priloge I (točka (i)), Priloge II (opredelitev in pravila za povračila) ter Priloge III (opredelitev in pravila za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Čeprav obstaja sistem ali postopek preverjanja, v kakšnih količinah so bile surovine porabljene pri proizvodnji izvoznega izdelka (Priloga II(II)(4) k osnovni uredbi in v primeru shem nadomestnih povračil Priloga III(II)(2) k osnovni uredbi), ga IV ni učinkovito uporabljala. SIONov samih ni mogoče šteti za sistem preverjanja dejanske potrošnje, ker je bilo ugotovljeno, da so preohlapni in da IV ne zahteva vrnitve presežka ugodnosti. IV dejansko ni izvajala učinkovitega nadzora na podlagi pravilno vodene evidence dejanske potrošnje. Indijska vlada tudi ni izvedla nadaljnjega pregleda na podlagi dejanske količine surovin, čeprav bi to ob odsotnosti učinkovitega sistema preverjanja (Priloga II(II)(5) in Priloga III(II)(3) k osnovni uredbi) običajno morala storiti. Potrjeno je bilo tudi, da sodelovanje pooblaščenih računovodij v procesu preverjanja v praksi ni zagotovljeno, čeprav je zakonsko obvezno.
(37)
Proti AAS za fizični izvoz se zato lahko uvedejo izravnalni ukrepi.
(f) Izračun višine subvencije
(38)
Ker dovoljenega sistema povračila dajatev ali nadomestnega sistema povračil ni, je ugodnost, proti kateri se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, odpust skupnih uvoznih dajatev, ki se običajno zaračunajo ob uvozu surovin. V zvezi s tem ter trditvijo IV iz uvodne izjave 32 je treba opozoriti, da osnovna uredba ne določa le izravnave „presežnega“ odpusta dajatev. V skladu s členom 3(1)(a)(ii) in Prilogo I(i) k osnovni uredbi se presežni odpusti lahko izravnajo le, če so izpolnjeni pogoji iz prilog II in III k osnovni uredbi. Toda v tem primeru ti pogoji niso bili izpolnjeni. Če je torej ugotovljeno, da ustreznega postopka spremljanja ni, se navedena oprostitev za sheme povračila ne uporablja in velja običajno pravilo izravnave zneska (izpadlega dohodka) neplačanih dajatev namesto domnevno presežnega odpusta. Kakor je določeno v prilogah II(II) in III(II) k osnovni uredbi, za izračun presežnega odpusta ni zadolžen preiskovalni organ. Nasprotno, v skladu s členom 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe mora ta samo zbrati zadostne dokaze, da zavrne ustreznost domnevnega sistema preverjanja.
(39)
Znesek subvencije za izvoznika, ki je uporabljal AAS, je bil izračunan na podlagi opuščenih uvoznih dajatev (osnovna carina in posebna dodatna carina) za surovine, ki so bile uvožene v skladu s podshemo, ki je bila v OPP uporabljena za zadevni izdelek (števec). V skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe so bile pristojbine, ki so nujno potrebne za pridobitev subvencije, odštete od zneska subvencije, kadar so bili za to vloženi upravičeni zahtevki. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za izvozni promet zadevnega izdelka v OPP kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija odvisna od opravljenega izvoza in ni bila dodeljena v sorazmerju z izdelanimi, proizvedenimi, izvoženimi ali prevažanimi količinami.
(40)
Ugotovljena stopnja subvencije za to shemo v OPP za edinega sodelujočega proizvajalca znaša 12,3 %.
3.3 Shema za preložitev plačila uvoznih dajatev (DEPBS)
(a) Pravna podlaga
(41)
DEPBS je podrobno opisana v odstavku 4.3 Zunanjetrgovinske politike 2004-2009 in Zunanjetrgovinske politike 2009-2014 ter poglavju 4 HOP I 04-09 in HOP I 09-14.
(b) Upravičenost
(42)
Do te sheme je upravičen vsak proizvajalec izvoznik ali trgovec izvoznik.
(c) Praktično izvajanje
(43)
Upravičeni izvoznik lahko zaprosi za dobropise DEPBS, ki so izračunani kot delež vrednosti izvoženih izdelkov iz te sheme. Take stopnje DEPBS so indijski organi določili za večino izdelkov, vključno z zadevnim izdelkom. Določene so na osnovi SION (glej uvodno izjavo 29) in učinka carin na domnevno vsebino uvoza, ne glede na to, ali so bile uvozne dajatve dejansko plačane ali ne. Stopnje DEPBS za zadevni izdelek v OPP te preiskave so znašale 8 % za amoksicilin trihidrat ter 7 % za ampicilin trihidrat in cefaleksin, torej je bila v vseh primerih višja kot v skupnem pregledu.
(44)
Za upravičenost do ugodnosti iz te sheme mora družba izvažati. Ko pride do izvozne transakcije, mora izvoznik indijskim organom izdati deklaracijo, ki navaja, da izvoz poteka na podlagi DEPBS. Za izvoz blaga indijski carinski organi med postopkom odpreme izdajo izvozno odpremnico. Ta dokument med drugim vsebuje znesek dobropisa DEPBS, ki je dodeljen za navedeni izvozni posel. Takrat je izvozniku znana ugodnost, ki jo bo prejel. Ko carinski organi izdajo izvozno odpremnico, IV ne more več odločati o dodelitvi dobropisa DEPBS. Primerna stopnja dobropisa DEPBS za izračun subvencij je tista, ki je bila uporabljena v času izdaje izvozne deklaracije. Zato stopnje ugodnosti ni mogoče spreminjati za nazaj.
(45)
Ugotovljeno je bilo, da se v skladu z indijskimi računovodskimi standardi dobropisi DEPBS po obračunskem načelu lahko knjižijo kot prihodek na poslovnem računu, ko je izpolnjena obveznost izvoza. Taki dobropisi se lahko uporabljajo za plačilo carinskih dajatev na poznejši uvoz kakršnega koli blaga, ki se uvaža neomejeno, razen investicijskega blaga. Blago, uvoženo s takimi dobropisi, se lahko proda na domačem trgu (ob plačilu prometnega davka) ali uporabi v druge namene. Dobropisi DEPBS se lahko prosto prenašajo in so veljavni 24 mesecev od datuma izdaje.
(46)
Vloge za dobropise DEPBS se predložijo elektronsko in lahko zajemajo neomejeno število izvoznih transakcij. Dejansko za vloge za dobropise DEPBS ni strogih rokov. Elektronski sistem, ki se uporablja za upravljanje DEPBS, avtomatično ne izključuje izvoznih transakcij izven rokov za oddajo vlog iz odstavka 4.47 HOP I 04-09 in HOP I 09-14. Kakor je jasno določeno v odstavku 9.3 HOP I 04-09 in HOP I 09-14, je vloge, prejete po izteku rokov za oddajo vlog, tudi vedno mogoče upoštevati ob uvedbi manjše kazenske takse (tj. 10 % upravičenega zneska).
(47)
Ugotovljeno je bilo, da je v OPP to shemo uporabljal en sodelujoči indijski proizvajalec izvoznik.
(d) Pripombe o razkritju
(48)
IV je navedla, da je „korist za prejemnika“ merljiva in da se možnost uvedbe izravnalnih ukrepov lahko ugotavlja le v primeru, kadar se dovoljenja za DEPBS prodajajo na trgu, saj bi ugodnost prinašale le v primeru njihove prodaje na trgu. Drugače povedano, za dobropise DEPBS ne bi bilo mogoče uvesti izravnalnih ukrepov, kadar se uporabljajo za plačevanje carine za uvoženo blago, ki se uporabi kot surovina za proizvodnjo izvoznega blaga.
(e) Sklepne ugotovitve o DEPBS
(49)
DEPBS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Dobropis DEPBS je finančni prispevek IV, saj bo dobropis na koncu uporabljen za pokritje uvoznih dajatev, torej za zmanjšanje prihodka IV od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega dobropis DEPBS pomeni ugodnost za izvoznika, ker njegove likvidnosti ne izboljša le v primeru prodaje dovoljenja na trgu, kot je trdila IV, temveč tudi, če je uporabljen za plačevanje carine za uvoženo blago.
(50)
Poleg tega je DEPBS zakonsko pogojena z opravljenim izvozom, zato velja, da je specifična in da se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s točko (a) prvega pododstavka člena 4(4) osnovne uredbe.
(51)
Te sheme ni mogoče šteti za dovoljen sistem povračila dajatev ali nadomestni sistem povračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ne izpolnjuje strogih predpisov iz točke (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in predpisi za povračila) in Priloge III (opredelitev in predpisi za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Izvoznik v proizvodnem postopku ni obvezan dejansko porabiti blaga, uvoženega brez dajatev, znesek dobropisa pa ni izračunan glede na dejansko porabljene surovine. Poleg tega ni nikakršnega sistema ali postopka, ki bi potrdil, katere surovine so porabljene v proizvodnem procesu izvoženega izdelka oziroma ali je prišlo do presežnega plačila uvoznih dajatev v smislu točke (i) Priloge I ter prilog II in III k osnovni uredbi. Izvoznik je tudi upravičen do ugodnosti v okviru DEPBS ne glede na to, ali sploh uvaža surovine. Za dodelitev subvencije zadošča, da izvoznik zgolj izvaža blago, ne da bi dokazal, da so bile uvožene kakršne koli surovine. Tako so celo izvozniki, ki vse svoje surovine nabavljajo lokalno in ne uvažajo nobenega blaga, ki se lahko uporablja kot surovina, še vedno upravičeni do subvencij v okviru DEPBS.
(f) Izračun višine subvencije
(52)
V skladu s členom 3(2) in členom 5 osnovne uredbe je bila višina subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izračunana glede na ugodnost za prejemnika, ki je bila ugotovljena v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. V tem smislu se je štelo, da je ugodnost prejemniku podeljena takrat, ko je izvedena izvozna transakcija na podlagi te sheme. Takrat se mora IV odpovedati carinskim dajatvam, kar predstavlja finančni prispevek v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe.
(53)
Glede na navedeno se šteje za ustrezno, da se ugodnosti v okviru DEPBS izračunajo kot vsota dobropisov, ki so bile v OPP prejete za vse izvozne transakcije v okviru te sheme.
(54)
Kadar so bili predloženi upravičeni zahtevki, so bile pristojbine za pridobitev subvencije v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete od tako ugotovljenih dobropisov, pri čemer je znesek subvencije postal števec.
(55)
V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe so bili ti zneski subvencije dodeljeni za skupni promet od izvoza v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezni imenovalec, ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena v sorazmerju z izdelanimi, proizvedenimi, izvoženimi ali prevažanimi količinami.
(56)
Glede na navedeno stopnja subvencije, ki je bila v OPP ugotovljena za sodelujočega proizvajalca izvoznika v okviru te sheme, znaša 6,9 %.
3.4 Shema za podporo izvozu investicijskega blaga (EPCGS)
(a) Pravna podlaga
(57)
EPCGS je podrobno opisana v poglavju 5 Zunanjetrgovinske politike 2004-2009 in Zunanjetrgovinske politike 2009-2014 ter poglavju 5 HOP I 04-09 in HOP I 09-14.
(b) Upravičenost
(58)
Do te sheme so upravičeni proizvajalci izvozniki in trgovci izvozniki, povezani s podpornimi izdelovalci, ter izvajalci storitev.
(c) Praktično izvajanje
(59)
Pod pogojem obveznosti izvoza je podjetju dovoljen uvoz investicijskega blaga (novega in do 10 let starega) po znižani stopnji dajatve. IV v ta namen izda dovoljenje za EPCGS po vložitvi zahtevka in plačilu pristojbine. Shema določa znižano stopnjo uvozne dajatve v višini 5 %, ki se uporablja za vse investicijsko blago, uvoženo v okviru te sheme. Za izpolnjevanje obveznosti izvoza je treba uvoženo investicijsko blago uporabiti za proizvodnjo določene količine izvoznega blaga v določenem obdobju. V skladu z Zunanjetrgovinsko politiko 2009-2014 se investicijsko blago lahko uvaža po ničelni stopnji dajatve v okviru EPCGS, vendar je v tem primeru čas za izpolnitev obveznosti izvoza krajši.
(60)
Imetnik dovoljenja EPCGS lahko investicijsko blago nabavlja tudi na domačem trgu. V tem primeru domači izdelovalec investicijskega blaga lahko izkoristi ugodnost dajatev prostega uvoza surovin, potrebnih za proizvodnjo takega investicijskega blaga. Domači izdelovalec pa lahko zahteva tudi ugodnost predvidenega izvoza zaradi dobave investicijskega blaga imetniku dovoljenja EPCGS.
(61)
Ugotovljeno je bilo, da sta v OPP to shemo uporabljala oba sodelujoča proizvajalca izvoznika.
(d) Pripombe o razkritju
(62)
Ob razkritju je IV ugovarjala temu, da se proti EPCGS lahko uvedejo izravnalni ukrepi. Trdila je zlasti, da se subvencije EPCGS v zvezi z nabavo investicijskega blaga ne smejo več obravnavati kot pogojene z opravljenim izvozom, kadar je bila obveznost izvoza že izpolnjena pred OPP. En proizvajalec izvoznik, za katerega je bilo ugotovljeno, da je prejemal subvencije EPCGS, je trdil, da se teh subvencij ne sme upoštevati, ker niso bile uporabljene za nabavo investicijskega blaga, uporabljenega za proizvodnjo zadevnega izdelka.
(e) Sklep o EPCGS
(63)
EPCGS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Znižanje dajatve predstavlja finančni prispevek IV, ker ta koncesija zmanjša prihodek IV od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega znižanje dajatve pomeni ugodnost za izvoznika, saj ob uvozu privarčevane dajatve izboljšajo likvidnost družbe.
(64)
Treba je zavrniti trditev, da subvencij EPCGS v zvezi z nabavo investicijskega blaga ni mogoče več obravnavati kot pogojenih z opravljenim izvozom, kadar je bila obveznost izvoza izpolnjena že pred OPP. Ni sporno, da je EPCGS zakonsko odvisna od opravljenega izvoza, ker takih dovoljenj ni mogoče pridobiti brez obveznosti izvoza. Zato se šteje za specifično in se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s točko (a) prvega pododstavka člena 4(4) osnovne uredbe. V tem pogledu ni pomembno, kdaj natančno bi bila obveznost izvoza dejansko opravljena. V zvezi z vprašanjem, ali je investicijsko blago uporabljeno za proizvodnjo zadevnega izdelka ali ne, EPCGS v skladu s poglavjem 5.2 Zunanjetrgovinske politike 2009-2014 dovoljuje uvoz investicijskega blaga za predproizvodno in proizvodno fazo ter za fazo po proizvodnji (vključno z njihovim CKD (complete knock down)/SKD (semi-knock down) in sistemi računalniške programske opreme). Zato je jasno, da je mogoče ugodnosti iz EPCGS pridobiti tudi za blago, ki ni uporabljeno za proizvodnjo zadevnega izdelka. Ugotovljeno je bilo tudi, da je bila obveznost izvoza v okviru EPCGS izpolnjena z uporabo izvoza zadevnega izdelka. Zato se trditev zavrne.
(65)
EPCGS ni mogoče šteti za dovoljen sistem povračil dajatev ali nadomestni sistem povračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Taki dovoljeni sistemi iz točke (i) Priloge I k osnovni uredbi ne zajemajo investicijskega blaga, ker se to ne uporablja v proizvodnji izvoznih izdelkov.
(f) Izračun višine subvencije
(66)
Znesek subvencije je bil izračunan v skladu s členom 7(3) osnovne uredbe na podlagi neplačanih carinskih dajatev na uvoženo investicijsko blago v obdobju, ki odraža običajno obdobje amortizacije takega investicijskega blaga v zadevni industriji. Temu znesku so bile dodane obresti, da bi se upoštevala celotna vrednost ugodnosti skozi čas. V ta namen se je za primerno štela komercialna obrestna mera za posojila v lokalni valuti v Indiji v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.
(67)
Ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom, je bil v skladu s členoma 7(2) in 7(3) osnovne uredbe ta znesek subvencije dodeljen na izvozni promet v OPP kot ustrezen imenovalec.
(68)
Stopnja subvencije, ki je bila v OPP ugotovljena za sodelujoča proizvajalca izvoznika v okviru te sheme, znaša od 0,1 % do 0,5 %.
3.5 Shema usmeritve v trg (FMS)
(a) Pravna podlaga
(69)
FMS je podrobno opisana v odstavku 3.9.1 do 3.9.2.2 Zunanjetrgovinske politike 2004-2009 in odstavku 3.14.1 do 3.14.3 Zunanjetrgovinske politike 2009-2014 ter odstavku 3.20 do 3.20.3 HOP I 04-09 in odstavku 3.8 do 3.8.2 HOP I 09-14.
(b) Upravičenost
(70)
Do te sheme je upravičen vsak proizvajalec izvoznik ali trgovec izvoznik.
(c) Praktično izvajanje
(71)
V skladu s to shemo je izvoz vseh izdelkov v države, navedene v Dodatku 37(C) HOP I 04-09 in HOP I 09-14, upravičen do dobropisa za carine v višini 2,5 % vrednosti FOB izdelkov, izvoženih v okviru te sheme. Iz sheme so izključene nekatere izvozne dejavnosti, npr. izvoz uvoženega ali pretovorjenega blaga, predvideni izvoz, izvoz storitev in izvozni promet enot, ki poslujejo v posebnih ekonomskih conah/izvozno usmerjenih enotah. Iz sheme so izključene tudi nekatere vrste izdelkov, npr. diamanti, plemenite kovine, ruda, žito, sladkor in naftni proizvodi.
(72)
Dobropisi za carine po FMS se lahko prosto prenašajo in so veljavni 24 mesecev od datuma izdaje zadevnega certifikata o upravičenju do dobropisa. Lahko se uporabljajo za plačilo carin na poznejši uvoz kakršnih koli surovin ali blaga, vključno z investicijskim blagom.
(73)
Certifikat o upravičenju do dobropisa se izda iz pristanišča, iz katerega je bil opravljen izvoz, in po izvedbi izvoza ali odpremi blaga. Dokler vložnik zagotavlja organom kopije vse ustrezne izvozne dokumentacije (npr. izvoznega naloga, računov, odpremnic, bančnih potrdil o realizaciji), IV nima pravice odločati o dodeljevanju dobropisov za carine.
(d) Pripombe o razkritju
(74)
Po razkritju je IV navedla, da brez prodaje na trgu certifikat o upravičenju do dobropisa prejemniku ne bi zagotavljal nikakršnih ugodnosti, zato se proti njemu ne bi mogli uvesti izravnalni ukrepi. Trdila je, da za dobropis za carine v okviru FMS ne bi mogli biti uvedeni izravnalni ukrepi, kadar se uporablja za plačevanje carine za uvoženo blago, ki je uporabljeno kot surovina za proizvodnjo izvoznega blaga. Sodelujoči proizvajalec izvoznik, ki je prejemal ugodnosti v okviru FMS, je trdil, da je shema geografsko povezana z drugimi državami, zato Unija proti njej ne more uvesti izravnalnih ukrepov.
(e) Sklep o FMS
(75)
FMS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Dobropis za carine FMS je finančni prispevek indijske vlade, ker bo ta dobropis naknadno uporabljen za izravnavo uvoznih dajatev in se bo zato zmanjšal prihodek indijske vlade od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Treba je tudi poudariti, da dobropis za carine v okviru FMS uvozniku prinaša ugodnost ne glede na to, ali je certifikat o upravičenju do dobropisa uporabljen za izravnavo uvoznih dajatev ali prodan na trgu, ker izboljša likvidnost uvoznika.
(76)
Poleg tega je FMS zakonsko pogojena z opravljenim izvozom, zato se šteje za specifično in se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s prvim pododstavkom točke (a) člena 4(4) osnovne uredbe. Dejstvo, da FMS ne zajema držav EU, ni v nasprotju niti s praktičnim izvajanjem sheme niti z načinom uporabe ugodnosti iz FMS, kakor je navedeno v uvodnih izjavah od 72 do 74. Zato je bilo treba to trditev zavrniti.
(77)
Te sheme ni mogoče šteti za dovoljen sistem povračila dajatev ali nadomestni sistem povračil v smislu člena 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ne izpolnjuje strogih predpisov iz točke (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in predpisi za povračila) in Priloge III (opredelitev in predpisi za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Izvoznik v proizvodnem postopku ni obvezan dejansko porabiti blaga, uvoženega brez dajatev, znesek dobropisa pa ni izračunan glede na dejansko uporabljene surovine. Ne obstaja nikakršen sistem ali postopek, ki bi potrdil, katere surovine so porabljene v proizvodnem procesu izvoznega izdelka oziroma ali je prišlo do presežnega plačila uvoznih dajatev v smislu točke (i) Priloge I ter prilog II in III k osnovni uredbi. Izvoznik je tudi upravičen do subvencij po FMS ne glede na to, ali sploh uvaža surovine. Za dodelitev subvencije zadošča, da izvoznik zgolj izvaža blago, ne da bi dokazal, da so bile uvožene kakršne koli surovine. Tako so do ugodnosti v okviru FMS upravičeni celo izvozniki, ki vse svoje surovine nabavljajo lokalno in ne uvažajo nobenega blaga, ki se lahko uporablja kot surovina. Poleg tega lahko izvoznik uporabi dobropise za carine v okviru FMS za uvoz investicijskega blaga, čeprav investicijsko blago ni zajeto v področje uporabe dovoljenih sistemov povračil dajatev, kakor je določeno v točki (i) Priloge I k osnovni uredbi, ker se to blago ne uporablja v proizvodnji izvoznih izdelkov.
(f) Izračun višine subvencije
(78)
Višina subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, je bila izračunana glede na subvencijo za prejemnika, ugotovljeno v OPP, kakor jo je sodelujoči proizvajalec izvoznik knjižil po načelu nastanka poslovnega dogodka kot prihodek v fazi izvozne transakcije. V skladu s členom 7(2) in členom 7(3) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije (imenovalec) dodeljen za prihodke od izvoza v OPP kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija pogojena z izvozom in ni bila dodeljena v sorazmerju z izdelanimi, proizvedenimi, izvoženimi ali prevažanimi količinami.
(79)
Stopnja subvencije, ki je bila v OPP ugotovljena za sodelujočega proizvajalca izvoznika v okviru te sheme, znaša 0,1 %.
3.6 Odobritev dajatev prostega uvoza (DFIA)
(80)
V preiskavi je bilo ugotovljeno, da sodelujoča indijska proizvajalca v OPP nista pridobivala ugodnosti v okviru DFIA. Zato nadaljnja analiza te sheme v tej preiskavi ni bila potrebna.
3.7 Izvozno usmerjene enote („EO“)/Cone izvozne proizvodnje „EP“)/Posebne ekonomske cone „SE“)
(81)
V preiskavi je bilo ugotovljeno, da sodelujoča indijska proizvajalca v OPP nista prejemala ugodnosti v okviru EOU/EPZ/SEZ. Zato nadaljnja analiza teh shem v tej preiskavi ni bila potrebna.
3.8 Shema izvoznih kreditov (ECS)
(a) Pravna podlaga
(82)
Shema je podrobno določena v okrožnici „Master Circular on Rupee/Foreign Currency Export Credit & Customer Services to Exporters DBOD No DIR.(Exp) BC 07/04.02.02/2009-10“ ICB, ki je naslovljena na vse komercialne banke v Indiji.
(b) Upravičenost
(83)
Do te sheme so upravičeni proizvajalci izvozniki in trgovci izvozniki.
(c) Praktično izvajanje
(84)
ICB na podlagi te sheme obvezujoče določa najvišje obrestne mere za izvozne kredite v indijskih rupijah ali v tuji valuti, ki jih lahko komercialne banke zaračunajo izvozniku. ECS vključuje dve podshemi, shemo izvoznih kreditov pred odpremo (kredit za embaliranje), ki zajema kredite izvozniku za financiranje nakupa, predelave, izdelave, embaliranja in/ali odpreme blaga pred izvozom, ter shemo izvoznih kreditov po odpremi, ki zagotavlja posojila za obratni kapital z namenom financiranja izvoznih terjatev. ICB bankam tudi nalaga, da določen znesek svojih neto bančnih kreditov namenijo za financiranje izvoza.
(85)
Kot posledica okrožnice Master Circular ICB lahko izvozniki pridobijo izvozne kredite po preferencialnih obrestnih merah v primerjavi z obrestnimi merami za običajne komercialne kredite (gotovinske kredite), ki so določene izključno v skladu s tržnimi pogoji. Razlika med obrestnimi merami se lahko zmanjša za družbe z dobro boniteto. Dejansko bi lahko družbe z dobro boniteto pridobile izvozne in gotovinske kredite po enakih pogojih.
(d) Sklep o ECS
(86)
Preferencialne obrestne mere kredita ECS, ki jih določa okrožnica Master Circular ICB iz uvodne izjave 85, lahko znižajo stroške obresti izvoznika v primerjavi s stroški kredita, ki so določeni izključno po tržnih pogojih, in v tem primeru prenesejo korist na takega izvoznika v smislu člena 3(2) osnovne uredbe. Financiranje izvoza samo po sebi ni varnejše od domačega financiranja. Dejansko običajno velja za bolj tvegano in višina zahtevane varščine za določen kredit, ne glede na predmet financiranja, je izključno tržna odločitev komercialne banke. Razlike v obrestnih merah glede na različne banke so posledica metodologije, ki jo ICB uporablja za določanje najvišjih obrestnih mer za vsako komercialno banko posebej. Poleg tega komercialne banke ne bi bile zavezane jemalcem izvoznih kreditov omogočati kakršne koli ugodnejše obrestne mere za izvozne kredite v tuji valuti.
(87)
Kljub dejstvu, da preferencialne kredite na podlagi ECS dodeljujejo komercialne banke, je ta ugodnost finančni prispevek vlade v smislu člena 3(1)(a)(iv) osnovne uredbe. V tem okviru je treba poudariti, da niti člen 3(1)(a)(iv) osnovne uredbe niti Sporazum o subvencijah in izravnalnih ukrepih (SSIU) ne zahtevata bremenitve javnih računov, npr. povračila komercialnih bank s strani IV, da bi se določila subvencija, temveč le odredbo vlade za izvajanje funkcij iz točk (i), (ii) ali (iii) člena 3(1)(a) osnovne uredbe. ICB je javni organ in tako spada pod opredelitev „vlada“, kot je določeno v členu 2(b) osnovne uredbe. Je v 100-odstotni državni lasti, uresničuje cilje javne politike, npr. monetarno politiko, njeno upravo pa imenuje indijska vlada. ICB usmerja zasebne organe v smislu druge alinee člena 3(1)(a)(iv) osnovne uredbe, ker so komercialne banke vezane na njene pogoje, med drugim na najvišje dovoljene obrestne mere za izvozne kredite, določene v okrožnici Master Circular ICB, poleg tega pa ICB tudi določa, da morajo komercialne banke določen znesek svojih neto bančnih kreditov nameniti za financiranje izvoza. Ta odredba zavezuje komercialne banke k izvajanju funkcij iz člena 3(1)(a)(i) osnovne uredbe, v tem primeru posojil v obliki preferencialnega financiranja izvoza. Tak neposredni prenos sredstev v obliki posojil pod določenimi pogoji bi bil običajno v pristojnosti vlade in ta praksa se z nobenega bistvenega vidika ne razlikuje od praks, ki jih običajno izvajajo vlade v smislu člena 3(1)(a)(iv) osnovne uredbe. Ta subvencija se šteje za specifično in se zanjo lahko uvedejo izravnalni ukrepi, saj so preferencialne obrestne mere dostopne samo za financiranje izvoznih transakcij in so torej pogojene z izvozom v skladu s členom 4(4)(a) osnovne uredbe.
(e) Izračun višine subvencije
(88)
Višina subvencije je bila izračunana na podlagi razlike med obrestmi, plačanimi za izvozne kredite, uporabljene v OPP, in obrestno mero, ki bi jo bilo treba plačati za običajne komercialne kredite, ki jih je uporabil edini sodelujoči proizvajalec izvoznik, ki je uporabljal to shemo. Ta višina subvencije (imenovalec) je dodeljena na skupni izvozni promet v OPP kot ustrezen imenovalec v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe, ker je subvencija pogojena z izvozom in ni bila dodeljena v sorazmerju z izdelanimi, proizvedenimi, izvoženimi ali prevažanimi količinami.
(89)
Stopnja subvencije, ki je bila v OPP ugotovljena za sodelujočega proizvajalca izvoznika v okviru te sheme, je bila zanemarljiva.
3.9 Shema oprostitve davka na dohodek (ITES)
(90)
V preiskavi je bilo ugotovljeno, da sodelujoča indijska proizvajalca v OPP nista prejemala ugodnosti v okviru sheme ITES. Zato nadaljnja analiza te sheme v tej preiskavi ni bila potrebna.
3.10 Shema industrijskih spodbud države Pandžab
(91)
V preiskavi je bilo ugotovljeno, da sodelujoča indijska proizvajalca v OPP nista prejemala ugodnosti v okviru sheme industrijskih spodbud države Pandžab. Zato nadaljnja analiza te sheme v tej preiskavi ni bila potrebna.
3.11 Shema industrijskih spodbud države Gudžarat
(92)
V preiskavi je bilo ugotovljeno, da sodelujoča indijska proizvajalca v OPP nista prejemala ugodnosti v okviru sheme industrijskih spodbud države Gudžarat. Zato nadaljnja analiza te sheme v tej preiskavi ni bila potrebna.
3.12 Znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi
(93)
Znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, določen v skladu z določbami osnovne uredbe, izražen ad valorem, za preiskovane proizvajalce izvoznike znaša od 7,5 % do 12,4 %. Ta znesek subvencije presega prag de minimis iz člena 14(5) osnovne uredbe.
(94)
Zato se v skladu s členom 18 osnovne uredbe šteje, da se je subvencioniranje nadaljevalo v OPP.
3.13 Sklep o verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve subvencioniranja
(95)
V skladu s členom 18(2) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali bi iztek veljavnih ukrepov lahko povzročil nadaljevanje ali ponovitev subvencioniranja.
(96)
V zvezi s tem je treba opozoriti, da sta sodelovala le dva znana proizvajalca izvoznika zadevnega izdelka. Iz razpoložljivih statističnih informacij za Indijo in EU ni mogoče ugotoviti deleža tega uvoza v skupni prodaji zadevnega izdelka indijskih proizvajalcev izvoznikov v Uniji. Vendar je na podlagi teh statističnih podatkov mogoče ugotoviti, da obstajajo drugi proizvajalci, ki bi lahko prodajali zadevni izdelek v Unijo.
(97)
Ugotovljeno je bilo, da sta v OPP sodelujoča proizvajalca izvoznika še naprej prejemala ugodnosti subvencioniranja s strani indijskih organov, proti kateremu se lahko uvedejo izravnalni ukrepi. Ugodnosti analiziranih shem subvencioniranja se koristijo še naprej in ne kaže, da bodo ti programi v bližnji prihodnosti postopno odpravljeni ali spremenjeni ali da bi sodelujoča proizvajalca izvoznika prenehala prejemati ugodnosti v okviru teh shem.
(98)
Ni razpoložljivih informacij, ki bi kazale na to, da drugi proizvajalci izvozniki ne bi še naprej prejemali ugodnosti v okviru navedenih shem subvencioniranja. Zato je bilo ugotovljeno, da se je subvencioniranje na ravni države nadaljevalo.
(99)
Glede na navedene ugotovitve je bilo ugotovljeno, da se je subvencioniranje nadaljevalo v OPP in da je verjetno, da bi se nadaljevalo tudi v prihodnosti.
4. PROIZVODNJA UNIJE
(100)
V obdobju preiskave v zvezi s pregledom so podobni izdelek v Uniji proizvajali naslednji proizvajalci Unije: družbe Sandoz, DSM, Deretil, ACS Dobfar SpA in Antibioticos S.A.. Vložnika sta zahtevala pregled zaradi izteka veljavnih protisubvencijskih ukrepov. Za ugotovitev skupne proizvodnje Unije so bile uporabljene vse razpoložljive informacije o proizvajalcih Unije, vključno z informacijami iz zahtevka in podatki, ki so jih proizvajalci Unije zbrali pred začetkom preiskave v zvezi s pregledom in po njem. Na tej podlagi je ugotovljena skupna proizvodnja Unije v OPP znašala 7 093 ton.
(101)
Proizvajalci Unije, ki predstavljajo celotno proizvodnjo Unije, predstavljajo industrijo Unije v smislu člena 9(1) osnovne uredbe in bodo v nadaljnjem besedilu imenovani „industrija Unije“. Ker je podobni izdelek, ki ga proizvajajo trije proizvajalci Unije, ki so predložili izpolnjene vprašalnike, v OPP predstavljal 95 % skupne proizvodnje Unije podobnega izdelka, se šteje, da podatki teh proizvajalcev lahko predstavljajo celotno industrijo Unije.
5. RAZMERE NA TRGU UNIJE
5.1 Uvodna opomba
(102)
Pri analizi obsega uvoza in cenovnih gibanj so bile uporabljene ustrezne Eurostatove statistike uvoza za oznake TARIC 2941101010, 2941102010 in 2941900030 za leto 2007 in leto 2008 ter oznaki TARIC 2941100010 in 2941900030 od leta 2009, ki se nanašajo na obravnavano obdobje.
(103)
Ob upoštevanju števila proizvajalcev Unije in dejstvo, da je en proizvajalec Unije proizvajal podobni izdelek v okviru „tolling“ sporazuma z drugim proizvajalcem, so bile informacije v zvezi z industrijo Unije po potrebi prikazane v indeksirani obliki ali le v obliki razponov, da bi se ohranila zaupnost podatkov.
5.2 Potrošnja na trgu Unije
(104)
Industrija Unije podobni izdelek prodaja nepovezanim strankam in povezanim družbam oziroma ga na slednje prenaša za nadaljnjo predelavo.
(105)
Prodaja nepovezanim subjektom se je štela za „prosti trg“. Prodaja povezanim subjektom oziroma prenos nanje sta se štela za „omejeno uporabo“.
(106)
Pri izračunavanju očitne potrošnje Unije zadevnega izdelka in podobnega izdelka je Komisija seštela:
-
skupni obseg uvoza izdelka v preiskavi v Unijo, kakor je o njem poročal Eurostat,
-
obseg prodaje v Uniji podobnega izdelka, ki ga proizvaja industrija Unije,
-
obseg omejene uporabe podobnega izdelka s strani industrije Unije ter
-
ocenjen obseg prodaje v Uniji podobnega izdelka, ki ga proizvajajo drugi znani proizvajalci Unije.
(107)
Treba bi bilo opozoriti, da je bila iz navedenega izračuna izključena prodaja v okviru „tolling“ sporazuma med dvema proizvajalcema Unije, da se obsega prodaje ne bi upoštevalo dvakrat.
(108)
Na tej podlagi je bilo ugotovljeno, da se je potrošnja Unije zadevnega izdelka in podobnega izdelka v obravnavanem obdobju postopno povečala za 28 %.
Potrošnja (v tonah)
2007
2008
2009
OPP
Zadevni izdelek in podobni izdelek
6 601
7 021
7 783
8 423
Indeks
100
106
118
128
5.3 Uvoz iz Indije
5.3.1 Obseg, tržni delež in cene uvoza iz Indije
Uvoz (v tonah)
2007
2008
2009
OPP
Uvoz zadevnega izdelka za prosti promet
32,6
16,1
1,9
1,4
Indeks
100
49
6
4
Uvoz zadevnega izdelka v postopku aktivnega oplemenitenja
45,5
3,7
15,5
14,5
Indeks
100
8
34
32
(109)
Glede na Eurostatove podatke se je v obravnavanem obdobju obseg uvoza zadevnega izdelka iz Indije za prosti promet zmanjšal za 96 %. Za leto 2008 je bil ugotovljen znaten upad za 51 odstotnih točk, ki mu je sledilo nadaljnje zmanjšanje za 43 odstotnih točk leta 2009 ter za dve odstotni točki v OPP.
(110)
Nekoliko drugačno gibanje je bilo ugotovljeno za uvoz v okviru postopka aktivnega oplemenitenja, ki je prost izravnalnih in carinskih dajatev. Po začetnem 92-odstotnem padcu med letoma 2007 in 2008 se je uvoz leta 2009 povečal ter v OPP ostal razmeroma stabilen.
Povprečna uvozna cena (EUR/tono)
2007
2008
2009
OPP
Uvoz zadevnega izdelka za prosti promet
25 863
28 934
34 758
19 200
Indeks
100
112
134
74
Uvoz zadevnega izdelka v postopku aktivnega oplemenitenja
35 616
37 443
30 894
30 044
Indeks
100
105
87
84
(111)
Povprečna uvozna cena zadevnega izdelka iz Indije za prosti promet se je med letoma 2007 in 2009 povečala za 34 %, v OPP pa se je močno znižala in dosegla raven, ki je bila za 26 % nižja kot leta 2007. Zniževale so se tudi cene uvoza v postopku aktivnega oplemenitenja in se v obravnavanem obdobju znižale za 16 %. Različna cenovna gibanja v okviru dveh uvoznih režimov je mogoče pojasniti z drugo vrsto zadevnega izdelka, tj. s cefaleksinom, ki se je večinoma uvažal in je znatno dražji od drugih vrst.
Tržni delež uvoza iz Indije
2007
2008
2009
OPP
Uvoz zadevnega izdelka za prosti promet
0,5 %
0,2 %
0,0 %
0,0 %
Indeks
100
46
5
3
Uvoz zadevnega izdelka v postopku aktivnega oplemenitenja
0,7 %
0,1 %
0,2 %
0,2 %
Indeks
100
8
29
25
(112)
V obravnavanem obdobju je bil tržni delež uvoza iz Indije za prosti promet ali v postopku aktivnega oplemenitenja zelo majhen in se je v obeh primerih zmanjšal.
(113)
En proizvajalec Unije je trdil, da je ocena indijskega uvoza na podlagi Eurostatovih podatkov napačna, saj je bil glede na indijsko izvozno statistiko obseg uvoza višji kot glede na Eurostatovo. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je uporaba Eurostata kot podlage za uvozno statistiko običajna praksa Komisije. Treba je tudi opozoriti, da iz indijske izvozne statistike ni razvidno, kje je končni cilj izvoza in ali bo dejansko vstopil v Unijo. To trditev je bilo zato treba zavrniti.
5.3.2 Nelojalno nižanje prodajnih cen
(114)
Glede na zelo majhno količino uvoza iz Indije, ki je na trg Unije vstopal za prosti promet, ni bilo mogoče sprejeti nobene veljavne ugotovitve v zvezi z nelojalnim nižanjem prodajnih cen. V zvezi z uvozom v postopku aktivnega oplemenitenja je bilo ugotovljeno negativno nelojalno nižanje prodajnih cen. Vendar je obseg tega uvoza znašal manj kot deset ton in je zadeval le eno vrsto izdelka (cefaleksin), ki je tudi najdražja in manj zastopana vrsta izdelka na trgu. Zato je bilo ugotovljeno, da podatki o transakcijah glede uvoza v postopku aktivnega oplemenitenja niso bili reprezentativni za veljaven izračun nelojalnega nižanja prodajnih cen in da so bili neprimerni za nadaljnjo analizo.
(115)
En proizvajalec Unije je trdil, da ločena analiza obeh kategorij uvoza, tj. za prosti promet in v postopku aktivnega oplemenitenja, ni v skladu s pristopom iz postopka prejšnjega pregleda in da je tudi v nasprotju s prakso Komisije.
(116)
S tem v zvezi je treba opozoriti, da količine, uvožene za prosti promet in v postopku aktivnega oplemenitenja niso bile zadostne, da bi bilo mogoče sprejeti veljavno ugotovitev, kot je bilo ugotovljeno v uvodni izjavi 115. Glede na nizko raven združenega obsega ta ugotovitev velja tudi za navedeni obseg.
5.4 Uvoz iz drugih tretjih držav
Uvoz iz tretjih držav
2007
2008
2009
OPP
Obseg (v tonah)
Singapur
1 557,7
1 448,2
2 030,5
2 425,3
Indeks
100
93
130
156
Kitajska
487,6
622,5
1 176,9
1 234,7
Indeks
100
128
241
253
Oman
373,4
438,5
301,7
287,9
Indeks
100
117
81
77
Druge tretje države
67,8
327,5
74,2
73,2
Indeks
100
483
109
108
Skupaj
2 486,5
2 836,7
3 583,3
4 021,1
Indeks
100
114
144
162
(117)
Uvoz izdelka v pregledu iz držav razen Indije se je v obravnavanem obdobju povečal za 62 %, pri čemer se je tržni delež nenadoma povečal za več kot 10 odstotnih točk s 37,6 % na 47,7 %, kar je sovpadalo s povečanjem potrošnje na trgu Unije. Od držav izvoznic so bile najpomembnejše dobaviteljice na trg Unije Singapur, Kitajska in Oman.
Povprečna uvozna cena EUR/tono
2007
2008
2009
OPP
Singapur
44 218
36 590
27 007
22 485
Indeks
100
83
61
51
Kitajska
29 515
26 622
21 224
20 683
Indeks
100
90
72
70
Oman
29 875
27 665
23 440
22 597
Indeks
100
93
78
76
Druge tretje države
38 324
35 987
45 628
46 938
Indeks
100
94
119
122
Skupaj
39 020
32 953
25 193
22 385
Indeks
100
84
65
57
(118)
V obravnavanem obdobju so se povprečne uvozne cene iz zadevnih tretjih držav znatno znižale, za 43 %. Čeprav so cene glavnih držav izvoznic (Singapurja, Kitajske in Omana) v OPP pri prodaji enakih izdelkov nelojalno znižale prodajne cene Unije za približno 20 % in se obseg uvoza lahko šteje za znatnega, tako nizke uvozne cene očitno niso vplivale na dobičkonosnost industrije Unije.
(119)
En proizvajalec Unije je trdil, da bi bilo treba pri analizi povprečnega gibanja uvoznih cen upoštevati različne vrste izdelka. S tem v zvezi je treba opozoriti, da je treba v skladu s stalno prakso cenovna gibanja analizirati na podlagi zadevnega izdelka, ne glede na delež vsake vrste izdelka. Treba je tudi opozoriti, da v tem primeru na podlagi gibanja uvoznih cen iz tretjih držav v obravnavanem obdobju ni bila sprejeta nobena ugotovitev. Zato je bilo treba zgornje trditve zavrniti.
(120)
Vsi proizvajalci Unije so trdili, da gre pri uvozu med drugim iz Kitajske in Omana večinoma za uvoz amoksicilin trihidrata za veterinarsko uporabo in da bi bilo to treba upoštevati pri analizi navedenih cen. S tem v zvezi je treba opozoriti, da izdelek v pregledu zajema antibiotike za ljudi in živali. Poleg tega informacije, ki so bile navedene v podporo tej trditvi, niso bile podprte z dokazi. Zato je bilo zgornjo trditev treba zavrniti.
(121)
En proizvajalec Unije je imel pomisleke glede podlage, na kateri temeljijo primerjave cen za amoksicilin trihidrat ter ampicilin trihidrat v OPP, ker se v Eurostatovih podatkih ne razlikuje med tema dvema vrstama izdelka. V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da so cene industrije Unije za ti vrsti izdelkov podobne, zato primerjava na podlagi združenih cen ni bila nerazumna.
(122)
V zvezi z uvozom iz Singapurja so vsi proizvajalci Unije trdili, da poteka po interni obračunski ceni med povezanimi stranmi. V teh okoliščinah bi vključitev tega uvoza izkrivila povprečne cene iz drugih tretjih držav. Treba je opozoriti, da se navedena ugotovitev v zvezi s stopnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen v primeru izključitve tega uvoza iz primerjave cen ne bi znatno spremenila, zato bi še vedno veljala ugotovitev, da nizke cene uvoza niso vplivale na dobičkonosnost industrije Unije.
5.5 Gospodarski položaj industrije Unije
(123)
Za naslednje gospodarske kazalce, povezane z industrijo Unije, je bilo ugotovljeno, da se je treba za smiselno analizo in oceno osredotočiti na položaj, ki prevladuje na prostem trgu: obseg prodaje in prodajne cene na trgu Unije, delež izvoza in dobičkonosnost. Kadar je bilo to mogoče in upravičeno, so bile te ugotovitve naknadno primerjane s podatki za omejeni trg, da bi bila zagotovljena popolna slika položaja industrije Unije.
(124)
Glede drugih gospodarskih kazalcev pa je bilo s preiskavo ugotovljeno, da jih je mogoče smiselno proučiti le glede na celotno dejavnost. Dejansko so proizvodnja (za omejeni in prosti trg), zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, zaloge, naložbe, zaposlovanje, produktivnost, plače, rast in zmožnost zbiranja kapitala odvisne od celotne dejavnosti, ne glede na to, ali se izdelki prodajajo na omejenem ali prostem trgu.
(125)
Po pripombah enega proizvajalca Unije glede končnega razkritja dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila predlagana ukinitev postopka, so bili popravljeni nekateri gospodarski kazalci v naslednjih uvodnih izjavah. Narava teh sprememb ni bila takšna, da bi spremenila ugotovitev glede razmer industrije Unije.
5.5.1 Proizvodnja, zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
2007
2008
2009
OPP
Indeks zmogljivosti
100
100
104
107
Indeks proizvodnje
100
95
96
98
Indeks izkoriščenosti zmogljivosti
100
95
92
91
(126)
Zmogljivost proizvodnje industrije Unije je bila med letoma 2007 in 2008 stabilna, nato pa se je med letoma 2008 in 2009 povečala za 4 % ter še za 3 odstotne točke v OPP.
(127)
Vendar obseg proizvodnje ni odražal tega povečanja zaradi nepredvidenih tehničnih težav enega proizvajalca Unije leta 2008, ko je obseg proizvodnje upadel za 5 % in nato postopno okreval do OPP.
(128)
Kot posledica povečanja proizvodne zmogljivosti in majhnega zmanjšanja proizvodnje se je v obravnavanem obdobju stopnja izkoriščenosti zmogljivosti še naprej zmanjševala ter v OPP dosegla stopnjo, ki je bila za 9 % nižja kot leta 2007.
5.5.2 Obseg prodaje, prodajna cena, tržni delež
5.5.2.1
Prodaja nepovezanim strankam v Uniji
2007
2008
2009
OPP
Indeks obsega
100
97
93
99
Indeks povprečne prodajne cene
100
121
104
104
Indeks tržnega deleža
100
90
79
78
(129)
Obseg prodaje industrije Unije nepovezanim strankam v OPP je bil nekoliko pod ravnjo leta 2007, leta 2009 pa se je zmanjšal za 7 % in se nato v OPP povečal za šest odstotnih točk.
(130)
Povprečna prodajna cena industrije Unije na trgu Unije se je v obravnavanem obdobju zvišala za 4 %. Leta 2008 so se cene najprej močno zvišale za 21 %, nato pa so se leta 2009 zmanjšale za 17 odstotnih točk in ostale stabilne v OPP.
(131)
En proizvajalec industrije Unije je trdil, da vpliv uvoznih cen iz Indije na Unijo ni bil pravilno ocenjen. V zvezi s tem je najprej treba opozoriti, da nelojalno nižanje prodajnih cen ni bilo ugotovljeno, kot je navedeno v uvodni izjavi 115. Poleg tega so se cene industrije Unije v obravnavanem obdobju zvišale za 4 %, kot je navedeno v prejšnji uvodni izjavi. V teh okoliščinah se šteje, da uvoz iz Indije ni imel negativnega učinka na položaj industrije Unije.
(132)
Zmanjševanje prodaje nepovezanim strankam na trgu Unije se je odrazilo v tržnem deležu, ki je se je v OPP v primerjavi z letom 2007 zmanjšal za 22 odstotnih točk.
5.5.2.2
Omejeni trg v Uniji
2007
2008
2009
OPP
Indeks obsega
100
115
122
128
Indeks povprečne prodajne cene na omejenem trgu
100
100
111
110
Indeks tržnega deleža
100
109
104
100
(133)
Medtem ko se je obseg prodaje industrije Unije nepovezanim strankam v obravnavanem obdobju zmanjševal kljub povečevanju povpraševanja, se je prodaja na omejenem trgu povečala za 28 %.
(134)
Tržni delež omejenega trga industrije Unije se je leta 2008 povečal za 9 odstotnih točk, nato pa se je postopno zmanjšal na raven iz leta 2007.
5.5.2.3
Prodaja nepovezanim strankam, prodaja na omejenem trgu in omejena uporaba
2007
2008
2009
OPP
Indeks obsega
100
107
108
114
Indeks tržnega deleža
100
100
92
90
(135)
Tržni delež celotne industrije Unije je bil izmerjen s seštevkom obsega prostega in omejenega trga v Uniji. Čeprav se je ta obseg v obravnavanem obdobju povečal za 14 %, se je tržni delež industrije Unije zmanjšal za 10 odstotnih točk, potrošnja na trgu pa se je v istem obdobju povečala za 28 %. To kaže, da industrija Unije ni imela koristi od rasti potrošnje.
5.5.3 Zaloge
Zaloge
2007
2008
2009
OPP
Indeks obsega
100
74
63
46
(136)
Raven zalog je od leta 2007 do konca OPP upadla za 54 %, kar se večinoma lahko pojasni s povečanim povpraševanjem na omejenem trgu.
5.5.4 Dobičkonosnost
5.5.4.1
Dobičkonosnost na prostem trgu
2007
2008
2009
OPP
Indeks
100
447
218
253
(137)
Dobičkonosnost prodaje industrije Unije nepovezanim strankam na trgu Unije se je v OPP znatno izboljšala za 153 odstotnih točk. Ta razvoj je mogoče pojasniti s povprečnim zvišanjem cen za 2 % in zmanjšanjem stroškov proizvodnje. V primerjavi s stopnjo dobička, doseženega v obdobju preiskave v zvezi s pregledom v zadnji preiskavi zaradi izteka ukrepa, se je dobiček povečal za več kot 400 odstotnih točk.
(138)
Treba je opozoriti, da je bila razen leta 2007 stopnja dobička višja od ciljne stopnje, ugotovljene v prejšnji preiskavi v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa, tj. 10 % („ciljni dobiček“) v obravnavanem obdobju.
(139)
Dva proizvajalca industrije Unije sta trdila, da dobičkonosnost ni bila pravilno ocenjena, ker je bil dobiček povezanih začetnih dobaviteljev odštet od njihovih stroškov. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je odštetje dobička povezanih strani, ki se ukvarjajo s proizvodnjo surovin, v skladu z dosledno prakso. V teh okoliščinah je bilo treba to trditev zavrniti.
5.5.4.2
Dobičkonosnost prodaje na omejenem trgu
2007
2008
2009
OPP
Indeks
100
55
153
151
(140)
Dobičkonosnost prodaje industrije Unije povezanim strankam na trgu Unije se je v OPP izboljšala za 51 %. Ta razvoj se večinoma lahko pojasni s povprečnim zvišanjem cen za 10 %. Ker pa to cenovno gibanje temelji na transfernih cenah, na podlagi navedenega ni bilo mogoče sprejeti nobene veljavne ugotovitve.
5.5.5 Naložbe, donosnost naložb, denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala
2007
2008
2009
OPP
Indeks naložb
100
246
342
129
Indeks donosnosti naložb
100
233
52
62
Indeks denarnega toka
100
236
83
107
(141)
Naložbe so se v obravnavanem obdobju povečale. Naložbe so bile povezane s povečanjem proizvodne zmogljivosti s ciljem dobave na omejenem in prostem trgu.
(142)
Preiskava je tudi pokazala, da se je donosnost naložb, tj. neto dobiček od izdelka pred obdavčitvijo, izražen kot delež neto knjigovodske vrednosti osnovnih sredstev, pripisane izdelku, v obravnavanem obdobju zmanjšala.
(143)
Denarni tok se je v obravnavanem obdobju povečal za 7 %, ker je bilo zmanjšanje dobičkonosnosti mogoče izravnati z zmanjšanjem zalog v drugi polovici obravnavanega obdobja.
5.5.6 Zaposlovanje, produktivnost in plače
2007
2008
2009
OPP
Indeks zaposlovanja
100
106
111
109
Indeks produktivnosti
100
89
87
89
Indeks plač
100
104
106
106
(144)
V obravnavanem obdobju se je zaposlovanje v skladu z naložbami in proizvodnimi zmogljivostmi povečalo za 9 %, povprečne plače pa le za 6 %. Zaradi nepredvidenih tehničnih težav, s katerimi se je soočal en proizvajalec Unije, se je produktivnost zmanjšala za skupno 11 %.
5.5.7 Višina subvencioniranja, proti kateremu se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, in okrevanje od preteklega subvencioniranja
(145)
Glede na obseg subvencioniranega uvoza iz Indije učinka dejanske višine subvencioniranja ni mogoče šteti za znatnega.
(146)
Od zadnje preiskave v zvezi s pregledom se je stanje industrije Unije znatno izboljšalo. Zato je mogoče oceniti, da je industriji Unije uspelo povsem okrevati od preteklega subvencioniranja.
5.6 Sklep v zvezi z gospodarskim položajem industrije Unije
(147)
Med letom 2007 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom je bil obseg subvencioniranega uvoza zadevnega izdelka zanemarljiv. Z izjemo nekaterih kazalcev škode, kot so tržni delež, obseg proizvodnje in donosnost naložb, je bil razvoj večine kazalcev vključno z dobičkonosnostjo (+ 153 %), prodajno ceno (+ 4 %), obsegom prodaje (+ 14 %), zaposlovanjem (+ 10 %) in naložbami (+ 29 %) v obravnavanem obdobju pozitiven. Razen leta 2007 je bila stopnja dobička, dosežena na trgu Unije, višja od ciljne stopnje dobička, ugotovljene v prejšnji preiskavi v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa, tj. 10 %. Pozitivno gibanje velike večine kazalcev je bilo pretežno posledica zanesljivosti industrije Unije in dolgoročnega odnosa s kupci, ki se je razvijal v preteklih letih, pa tudi ravni cen, ki jo je uspela doseči na trgu.
(148)
En proizvajalec Unije je trdil, da bi bilo pri analizi gibanj cen in dobička treba upoštevati pomanjkanje surovin v letih 2007 in 2008. Trdil je, da je to pomanjkanje povzročilo izjemno zvišanje cen in dobička leta 2008, v omejenem obsegu pa tudi leta 2009. Kot je razvidno iz tabel 5.5.2.1 in 5.5.4.1, so izjemne ravni cen in dobička povezane le z letom 2008. Zdi se, da pomanjkanje surovin ni več vplivalo na stopnje dobička, dosežene leta 2009 in v OPP. Še vedno velja ugotovitev iz uvodne izjave 139, da je bil v celotnem obravnavanem obdobju dobiček večji od ciljnega dobička.
(149)
Glede prodaje na omejenem trgu je možnost prodaje dela proizvodnje na omejenem trgu zagotavljala visoke stopnje izkoriščenosti zmogljivosti ter industriji Unije omogočila, da je omejila stalne stroške in ostala stroškovno konkurenčna.
(150)
Nazadnje se ob upoštevanju pozitivnega razvoja kazalcev, ki se nanašajo na industrijo Unije, šteje, da industrija Unije v obravnavanem obdobju ni utrpela znatne škode.
5.7 Učinek subvencioniranega uvoza
(151)
Zaradi majhnega obsega uvoza zadevnega izdelka, ki je bil v obravnavanem obdobju uvožen v Unijo, subvencioniran uvoz ni imel škodljivega učinka na uspešnost industrije Unije. Kot je bilo navedeno, se šteje, da industrija Unije v obravnavanem obdobju ni utrpela znatne škode.
6. VERJETNOST PONOVITVE ŠKODE
(152)
Treba je opozoriti, da industrija Unije v obravnavanem obdobju ni utrpela znatne škode, ker je bil v tem obdobju razvoj večine kazalcev škode pozitiven. V skladu s členom 18(2) osnovne uredbe je bilo zato proučeno, ali bi zaradi izteka veljavnih ukrepov lahko prišlo do ponovitve škode.
6.1 Proste zmogljivosti v zadevni državi
(153)
V preiskavi je bilo ugotovljeno, da je izkoriščenost zmogljivosti treh sodelujočih indijskih proizvajalcev v obravnavanem obdobju dosegla zelo visoke stopnje. Na tej podlagi bi se zdelo, da so proste zmogljivosti, ki bi se ob odsotnosti ukrepov lahko usmerile na trg Unije, omejene.
(154)
Po razkritju je več proizvajalcev Unije trdilo, da so proste zmogljivosti v Indiji velike in da stopnja izkoriščenosti zmogljivosti indijskih proizvajalcev izvoznikov ni bila reprezentativna za celotni indijski sektor. En proizvajalec Unije je celo trdil, da bi proste zmogljivosti sedmih vodilnih indijskih izvoznikov predstavljale količine, ki so precej večje od potrošnje na prostem trgu Unije.
(155)
V zvezi s tem bi bilo treba najprej opozoriti, da je bila stopnja izkoriščenosti zmogljivosti treh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov izračunana kot tehtano povprečje na podlagi preverjenih podatkov in posebej v zvezi z zadevnim izdelkom. Poleg tega so bili trije sodelujoči proizvajalci veliki proizvajalci ter med sedmimi indijskimi proizvajalci, ki jih je vlagatelj označil za „vodilne“. Nasprotno, podatki, ki so jih o prostih zmogljivostih teh sedmih indijskih proizvajalcev predložili proizvajalci Unije, so večinoma temeljili na „poznavanju trga“ in čeprav je bilo to izrecno zahtevano, jih ni bilo mogoče podpreti s trdnimi dejanskimi dokazi. Zato teh informacij ni bilo mogoče upoštevati in potrjeno je bilo, da se na podlagi preverjenih podatkov iz dokumentacije zdi, da so indijske proste zmogljivosti omejene.
6.2 Gibanje izvoza indijskih proizvajalcev izvoznikov
(156)
Na podlagi uradnih indijskih statističnih podatkov je bilo ugotovljeno, da so cene izvoza na deset glavnih indijskih izvoznih trgov v povprečju približno 20 % nižje od prodajnih cen industrije Unije na trgu Unije v OPP. Kot je navedeno v uvodni izjavi 119, so bile te indijske izvozne cene v skladu z cenami drugih glavnih akterjev na trgu Unije. Ugotovljeno je bilo, da v obravnavnem obdobju nizke izvozne cene iz teh drugih držav niso imele negativnega učinka na uspešnost industrije Unije. V teh okoliščinah se šteje, da v primeru prenehanja veljavnosti ukrepov ni verjetno, da bi indijske izvozne cene imele škodljiv učinek na industrijo Unije, saj se ta že sooča s konkurenco iz drugih držav izvoznic z istim cenovnim gibanjem, ne da bi utrpela znatno škodo.
(157)
Dva proizvajalca Unije sta tudi navedla, da bi v primeru prenehanja veljavnosti ukrepov indijski proizvajalci preusmerili izvoz, ki ga trenutno prodajajo na drugih trgih, v Unijo, ker je trg Unije privlačen zaradi cen. Najprej je treba opozoriti, da bi se indijski proizvajalci v primeru preusmeritve izvoza v Unijo soočali s konkurenco drugih tretjih držav, ki v Unijo že izvažajo znatne količine. Kot je navedeno v uvodni izjavi 119, je bilo ugotovljeno tudi, da uvoz iz tretjih držav po cenah, ki so bile podobne indijskim izvoznim cenam na druge trge, ni vplival na uspešnost industrije Unije. Na tej podlagi se šteje, da v primeru povečanja količin indijskega uvoza po cenah, ki so podobne cenam na drugih izvoznih trgih, industrija Unije ne bi utrpela znatne škode.
(158)
Dva proizvajalca Unije sta tudi trdila, da v ZDA velja prepoved uvoza za določene proizvodne obrate antibiotikov v Indiji in da bi to povzročilo preusmeritev dodatnih količin na trg Unije. Vendar se na podlagi tega ugotovitve glede možne preusmeritve uvoza iz prejšnje uvodne izjave ne spremenijo.
6.3 Omejeni trg
(159)
Omejeni trg je v obravnavnem obdobju predstavljal od 50 % do 60 % prostega in omejenega trga industrije Unije, potrošnja na omejenem trgu industrije Unije pa se je v istem obdobju povečala za 20 %. Glede na značilnosti in velikost tega trga se domneva, da v primeru prenehanja veljavnosti ukrepov verjetno povečanje indijskega uvoza ne bi vplivalo na omejeni trg, ki bi zato še vedno zagotavljal visoke stopnje izkoriščenosti zmogljivosti in ekonomije obsega industrije Unije.
6.4 Sklep o verjetnosti ponovitve škode
(160)
Na podlagi navedenega je bilo ugotovljeno, da ni verjetno, da bi v primeru prenehanja veljavnosti ukrepov subvencioniran uvoz iz Indije povzročil znatno škodo industriji Unije, ker je bil razvoj večine kazalcev škode v obravnavanem obdobju pozitiven kljub znatnemu in naraščajočemu uvozu iz drugih držav, katerega cene so bile podobne cenam indijskega uvoza v druge države. Zato je bilo ugotovljeno, da ponovitev znatne škode v primeru prenehanja veljavnosti ukrepov ni verjetna.
7. INTERES UNIJE
(161)
En proizvajalec Unije je trdil, da bi bilo treba izvesti preskus interesa Unije. S tem v zvezi je bilo ugotovljeno, da preskus interesa ni potreben, ker ponovitev škode ni verjetna. Zato se trditev zavrne.
8. POSEBNO SPREMLJANJE
(162)
Zaradi ugotovitve glede verjetnosti nadaljevanja subvencioniranja, navedene v uvodni izjavi 100, in učinka, ki bi ga lahko imela na prihodnje trgovinske tokove, bo Komisija spremljala obseg uvoza zadevnega izdelka. Če bi prišlo do znatne spremembe teh količin, bo Komisija proučila, ali so potrebni ukrepi in kakšni bi bili najprimernejši.
(163)
Spremljanje bo omejeno na obdobje 2 let po objavi te uredbe.
9. PRENEHANJE VELJAVNOSTI
(164)
Glede na rezultate te preiskave v zvezi s pregledom se šteje za primerno, da se odpravi izravnalna dajatev na uvoz nekaterih antibiotikov širokega spektra s poreklom iz Indije.
(165)
Zainteresirane strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je bil predlagan zaključek preiskave, in dana jim je bila možnost predložitve pripomb. Prejete pripombe so bile obravnavane v ustreznih razdelkih, vendar niso vplivale na navedene ugotovitve -
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Pregled zaradi izteka izravnalnih ukrepov na uvoz nekaterih antibiotikov širokega spektra, ki se trenutno uvrščajo pod oznaki KN ex29411000 in ex29419000, s poreklom iz Indije, ki se je začel na podlagi člena 18(2) Uredbe (ES) št. 597/2009, se zaključi in veljavni ukrepi na uvoz s poreklom iz Indije se odpravijo.
Člen 2
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 4. avgusta 2011