РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА
от 8 юни 2010 година
отправено към Гърция с оглед засилване и задълбочаване на фискалния надзор и за предизвестие за Гърция за предприемане на преценените за необходими мерки за коригирането на прекомерния дефицит
(2010/320/ЕС)
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), и по-специално член 126, параграф 9 и член 136 от него,
като взе предвид препоръката на Комисията,
като има предвид, че:
(1)
В член 136, параграф 1, буква а) от ДФЕС се предвижда възможността за приемане на мерки, отнасящи се до държавите-членки, чиято парична единица е еврото, с цел да се засилят координацията и наблюдението на тяхната бюджетна дисциплина.
(2)
В член 126 от ДФЕС се постановява, че държавите-членки трябва да избягват прекомерен бюджетен дефицит, както и се определя процедура при прекомерен дефицит за постигането на тази цел. Пактът за стабилност и растеж, който въвежда тази процедура сред своите корективни мерки, осигурява рамката на държавните политики за бързо възстановяване на стабилното състояние на бюджета при отчитане на икономическата ситуация.
(3)
На 27 април 2009 г. в съответствие с член 104, параграф 6 от Договора за създаване на Европейската общност (ДЕО) Съветът реши, че в Гърция е налице прекомерен дефицит, и в съответствие с член 104, параграф 7 от ДЕО и член 3, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1467/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за определяне и изясняване на прилагането на процедурата при прекомерен дефицит (1) отправи препоръки за коригиране на прекомерния дефицит най-късно до 2010 г. Съветът също така определи 27 октомври 2009 г. за краен срок за Гърция за предприемане на ефективни действия. На 30 ноември 2009 г. в съответствие с член 126, параграф 8 от ДФЕС Съветът установи, че Гърция не е предприела ефективни действия; в резултат на това на 16 февруари 2010 г. в съответствие с член 126, параграф 9 от ДФЕС Съветът отправи предизвестие към Гърция за коригиране на прекомерния дефицит най-късно до 2012 г. (по-долу „решението на Съвета по член 126, параграф 9“). Съветът също така определи 15 май 2010 г. за краен срок за предприемане на ефективни действия.
(4)
В член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1467/97 се посочва, че ако в съответствие с член 126, параграф 9 от ДФЕС са били предприети ефективни действия и ако след издаването на предизвестието са възникнали неочаквани неблагоприятни икономически събития със значими отрицателни последици за държавните финанси, Съветът може да реши по препоръка от Комисията да издаде актуализирано предизвестие съгласно член 126, параграф 9 от ДФЕС.
(5)
Според прогнозите на службите на Комисията от есента на 2009 г., послужили за основа на първоначалното предизвестие към Гърция, БВП се очаква да се свие с 0,25 % през 2010 г. и да възстанови растежа си след това, като през 2011 г. се увеличи с 0,7 %. Понастоящем за 2010 г. се очаква срив на реалния БВП, последван от допълнително свиване през 2011 г. Постепенното възстановяване на растежа се очаква за следващите години. Това подчертано влошаване на икономическия сценарий предполага съответно влошаване и на прогнозите за публичните финанси, при условие че политиката не бъде променена. Тук следва да се добави и преразгледаната във възходяща посока оценка на бюджетния дефицит за 2009 г. (от 12,7 % от БВП по време на приемането на решението на Съвета по член 126, параграф 9 на 13,6 % от БВП съгласно предоставеното от Гърция на 1 април 2010 г. фискално уведомление), която след приключване на разследването, понастоящем провеждано от Евростат съвместно с гръцките статистически органи (2), може да се наложи да бъде допълнително завишена (с около 0,3 % до 0,5 % от БВП). Освен това перспективите пред публичните финанси предизвикаха тревога на финансовите пазари, изразила се в рязкото покачване на рисковите премии по държавните облигации на страната, което допълнително затрудни контролирането на изменението на бюджетния дефицит и държавния дълг. В предварителната оценка, извършена от Комисията през март 2010 г., се посочи, че Гърция прилага, както се изисква от нея, фискалните мерки за постигане на заложения за 2010 г. целеви дефицит. Рязката промяна на икономическия сценарий обаче означава, че тези разчети не могат да се считат повече за валидни. Надвисналата заплаха за платежоспособността на правителството изисква още по-драстични мерки в рамките на тази година. Същевременно вероятното към момента равнище на икономически спад прави неосъществимо първоначално заложеното намаляване на дефицита. Може да се сметне, че в Гърция са настъпили неочаквани неблагоприятни икономически събития със значими отрицателни последици за държавните финанси, което обосновава приемането на актуализирани препоръки съгласно член 126, параграф 9 и член 136 от ДФЕС.
(6)
В светлината на гореизложените съображения изглежда, че крайният срок за коригиране на прекомерния дефицит в Гърция, определен в решението на Съвета по член 126, параграф 9, има нужда да бъде удължен с две години до 2014 г.
(7)
Към края на 2009 г. брутният държавен дълг възлезе на 115,1 % от БВП. Това е сред най-високите съотношения на дълга в ЕС, съществено надхвърлящо посочената в Договора референтна стойност от 60 % от БВП. Освен това в резултат на протичащото проучване на статистическата информация съществува риск дългът да се окаже по-висок (с 5 до 7 процентни пункта). Постигането на намаляване на дефицита, считано за необходимо и осъществимо при сегашните обстоятелства, предполага обръщане от 2014 г. нататък на тенденцията на увеличаване на дълга. Освен постоянно високият държавен дефицит, за увеличаването на дълга допринасяха значително и т.нар. операции „под линия“. Всичко това повлия отрицателно на доверието на пазарите в способността на правителството на Гърция да обслужва задълженията си в бъдеще. Крайно необходимо е Гърция спешно да предприеме решителни действия с безпрецедентен мащаб за овладяване на дефицита и останалите допринасящи за увеличаването на дълга фактори с оглед намаляване на съотношението на дълга към БВП и възобновяване при първа възможност на финансиране от пазара.
(8)
Изключително острото влошаване на финансовото положение на правителството на Гърция накара държавите-членки от еврозоната, в съчетание с предоставената от Международния валутен фонд многостранна помощ, да одобрят предоставянето на помощ в подкрепа на стабилността на Гърция, така че да се запази финансовата стабилност на еврозоната като цяло. Помощта, предоставена от държавите-членки от еврозоната, ще бъде под формата на пул от двустранни заеми, координиран от Комисията. Заемодателите решиха, че тяхната подкрепа се предоставя при условие на спазване от страна на Гърция на настоящото решение. По-специално от Гърция се очаква да приложи посочените в настоящото решение мерки според заложения за тях график,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. Гърция трябва да отстрани съществуващия прекомерен дефицит във възможно най-кратък срок, но най-късно до 2014 г.
2. Планът за коригиране на прекомерния дефицит предвижда постигане на равнище на дефицита на консолидирания държавен бюджет, което не надхвърля 18 508 млн. евро (8,0 % от БВП) през 2010 г., 17 065 млн. евро (7,6 % от БВП) през 2011 г., 14 916 млн. евро (6,5 % от БВП) през 2012 г., 11 399 млн. евро (4,9 % от БВП) през 2013 г. и 6 385 млн. евро (2,6 % от БВП) през 2014 г. За тази цел трябва да бъде постигнато подобряване на структурното салдо минимум с 10 % от БВП за периода 2009-2014 г.
3. Посоченият в параграф 2 план за корекция изисква годишното изменение на консолидирания брутен държавен дълг да не надхвърля 34 058 млн. евро през 2010 г., 17 365 млн. евро през 2011 г., 15 016 млн. евро през 2012 г., 11 599 млн. евро през 2013 г. и 7 885 млн. евро през 2014 г. Въз основа на настоящите прогнози за БВП съответният план за съотношението на дълга към БВП следва да бъде 133,2 % през 2010 г., 145,2 % през 2011 г., 148,8 % през 2012 г., 149,6 % през 2013 г. и 148,4 % през 2014 г.
Член 2
1. Гърция приема следните мерки до края на юни 2010 г.:
а)
закон, с който се въвежда прогресивна скала за данъчно облагане върху всички източници на доходи и единно хоризонтално третиране на доходите от труд и капиталови активи;
б)
закон, с който се отменят всички освобождавания от данъци и автономни данъчни разпоредби в системата на данъчното облагане, включително и по отношение на доходите от специални надбавки, изплащани на държавните служители;
в)
отменяне на бюджетните кредити в резерва за непредвидени разходи с цел да бъдат спестени 700 млн. евро;
г)
отменяне на повечето бюджетни кредити за помощите от солидарност (с изключение на тези за преодоляване на бедността) с цел да бъдат спестени 400 млн. евро;
д)
намаляване на най-високите пенсии с цел да бъдат спестени 500 млн. евро за един целогодишен период (350 млн. евро за 2010 г.);
е)
намаляване на великденските, летните и коледните премии и надбавки на държавните служители с цел да бъдат спестени 1 500 млн. евро за един целогодишен период (1 100 млн. евро за 2010 г.);
ж)
премахване на великденските, летните и коледните премии и надбавки на пенсионерите, като бъдат обаче защитени тези с ниски пенсии, с цел да бъдат спестени 1 900 млн. евро за един целогодишен период (1 500 млн. евро за 2010 г.);
з)
увеличаване на ставката на ДДС с разчет за допълнителни постъпления от минимум 1 800 млн. евро за един целогодишен период (800 млн. евро за 2010 г.);
и)
увеличаване на акциза за гориво, тютюн и алкохол с разчет за допълнителни постъпления от минимум 1 050 млн. евро за един целогодишен период (450 млн. евро за 2010 г.);
й)
приемане на законодателство за прилагане на Директивата за услугите (3);
к)
приемане на закон за реформиране и опростяване на структурата на местната държавна администрация с оглед намаляване на оперативните разходи;
л)
създаването на специален екип, чиито усилия да бъдат насочени към повишаване на равнището на усвояване на структурните фондове и кохезионния фонд;
м)
приемане на закон за опростяване на започването на стопанска дейност;
н)
намаляване на публичните инвестиции с 500 млн. евро спрямо планираните;
о)
насочване на бюджетните кредити за съфинансиране на структурните фондове и Кохезионния фонд към специална централна сметка, която да не може да се използва за никаква друга цел;
п)
създаване на независим фонд за финансова стабилност, който да бъде използван в случаите на потенциален недостиг на капитал и за запазване на стабилността на финансовия сектор, посредством предоставяне при нужда на собствен капитал на банките;
р)
засилване на надзора над банките с повече човешки ресурси, по-често предоставяне на отчети, както и тримесечни стрес-тестове.
2. Гърция приема следните мерки до края на септември 2010 г.:
а)
включване в проектобюджета за 2011 г. на мерки за фискална консолидация на стойност минимум 3 % от БВП (4,1 % от БВП, ако се сметнат и пренесените резултати от въведените през 2010 г. мерки). В бюджета по-специално се съдържат следните мерки (или в извънредни случаи - мерки със съпоставим ефект): намаляване на междинното потребление на сектор „Държавно управление“ с минимум 300 млн. евро спрямо равнището през 2010 г. (в допълнение към посочените в настоящия параграф спестявания от реформирането на държавната администрация и органите на местното управление); замразяване на индексацията на пенсиите (с цел да бъдат спестени 100 млн. евро); временен кризисен данък върху изключително печелившите дружества (с разчет за увеличаване на постъпленията с 600 млн. евро през 2011, 2012 и 2013 г.); облагане на свободните професии с патентен данък (с разчет за постъпления от минимум 400 млн. евро през 2011 г. и увеличаващи се постъпления през 2012 и 2013 г.); разширяване на данъчната основа за облагане с ДДС чрез включването на някои понастоящем освободени от ДДС услуги и чрез прехвърлянето на 30 % от продуктите и услугите от намалената към обичайната ставка (с разчет за допълнителни постъпления от 1 млрд. евро); поетапно въвеждане на екологичен данък върху емисиите на CO2 (с разчет за постъпления от минимум 300 млн. евро през 2011 г.); приемане и прилагане от гръцкото правителство на законодателство, с което да се реформира държавната администрация и да се реорганизират местните органи на властта (с цел да се намалят разходите с минимум 500 млн. евро през 2011 г. и допълнително 500 млн. евро годишно през 2012 и 2013 г.); съкращаване на финансираните от правителството инвестиции (с минимум 1 млрд. евро) чрез даване на приоритет на финансираните от структурните фондове на ЕС инвестиционни проекти; насърчителни мерки за регламентиране на незаконното земеползване (с разчет за постъпления от минимум 1 500 млн. евро от 2011 до 2013 г., от които минимум 500 млн. евро през 2011 г.); набавяне на постъпления от лицензирането на хазарта (минимум 500 млн. евро от предоставянето на лицензи и 200 млн. евро от лицензни такси); разширяване на данъчната основа на данъка върху недвижимата собственост чрез актуализиране на стойността на активите (с разчет за допълнителни постъпления от минимум 500 млн. евро); увеличаване на облагането на възнагражденията в натура, в частност чрез облагане на лизинговите плащания за автомобили (с минимум 150 млн. евро); увеличаване на облагането на луксозните стоки (с минимум 100 млн. евро); въвеждане на специален данък върху незаконните сгради (с разчет за постъпления от минимум 800 млн. евро годишно); заместване на едва 20 % от пенсиониращите се служители в публичния сектор (централно управление, общини, публични дружества, местно управление, държавни агенции и други органи);
б)
закон за реформиране на пенсионната система за осигуряване на нейната средносрочна и дългосрочна устойчивост. В закона следва в частност да се въведе единна пенсионна възраст от 65 години (включително за жените); сливане на съществуващите пенсионни фондове в три фонда с единна нова пенсионна система за всички настоящи и бъдещи заети лица (в сила от 1 януари 2013 г.); снижаване на тавана на пенсиите; постепенно увеличаване на минималния осигурителен стаж за пенсиониране с право на пълна пенсия от 37 на 40 години (до 2015 г.); минимална пенсионна възраст от 60 години до 1 януари 2011 г. (включително за работещите тежки и вредни професии и тези, плащали осигурителни вноски в продължение на 40 години); премахване на специалните разпоредби, приложими за лица, осигурени преди 1993 г. (като същевременно се запазват придобитите права); съществено съкращаване на списъка с тежки и вредни професии; намаляване на пенсиите (с 6 % годишно) за пенсиониращите се на възраст между 60 и 65 години и осигурителен стаж под 40 години; създаване на механизъм на автоматично приспособяване, обвързващ пенсионната възраст с очакваната продължителност на живота (в сила от 2020 г.); създаване на ресурсово обвързан минимален гарантиран доход за възрастните хора над законово установената пенсионна възраст; въвеждане на по-стриктни условия и редовно преразглеждане на условията за получаване на пенсия за инвалидност; промяна на формулата за изчисляване на пенсиите в пенсионната схема, така че да се засили връзката между платени вноски и получавана пенсия (с капитализиране, ограничено до средногодишна ставка от 1,2 %), както и обхващане на всички доходи от труд през целия живот при изчисляването на пенсионната основа (като същевременно се запазват придобитите права). Прилагането на този закон би следвало през следващите десетилетия да сведе заложеното увеличаване на съотношението на разходите за пенсии към БВП под средното за еврозоната, както и следва да ограничи нарастването на разходите на публичния сектор за пенсии до по-малко от 2,5 % от БВП за периода 2010-2060 г.;
в)
засилване на ролята и ресурсите на Върховната сметна палата, както и въвеждането на защитни механизми срещу евентуални политически намеси в областта на данните и счетоводното отчитане;
г)
проект за реформа на законодателството в областта на възнагражденията в публичния сектор, която по-специално да включва създаването на централен платежен орган за изплащането им, въвеждането на единни принципи и график за установяването на рационална и хармонизирана скала за възнагражденията в публичния сектор, обхващаща централното управление, местното управление и останалите агенции;
д)
законодателство за подобряване на ефикасността на данъчната администрация и контрола;
е)
лансиране на независим преглед на публичната администрация и съществуващите социални програми;
ж)
публикуване на месечни статистически данни (на касова основа) за приходите, разходите, операциите по финансиране и разходите за просрочени плащания - за сектор „Държавно управление“ и неговите подсектори;
з)
план за действие за подобряване на събирането и обработката на данните за сектор „Държавно управление“, по-специално чрез подобряване на механизмите за контрол в статистическите органи и във Върховната сметна палата, както и ефективно осигуряване на лична отговорност в случай на невярно декларирани данни, за да се гарантира своевременното предоставяне на надеждните данни за сектор „Държавно управление“, изисквани съгласно регламенти (ЕО) № 2223/96 (4), (ЕО) № 264/2000 (5), (ЕО) № 1221/2002 (6), (ЕО) № 501/2004 (7), (ЕО) № 1222/2004 (8), (ЕО) № 1161/2005 (9), (ЕО) № 223/2009 (10) и (ЕО) № 479/2009 (11);
и)
редовно публикуване на информация за финансовото състояние на публичните предприятия и другите публични структури, непринадлежащи към сектор „Държавно управление“ (подробни отчети за доходите, баланси, данни за заетостта и възнагражденията).
3. Гърция приема следните мерки до края на декември 2010 г.:
а)
окончателно приемане на мерките, посочени в параграф 2, букви а) и г);
б)
проектозакон за засилване на фискалната рамка. В него следва по-специално да се съдържа определянето на средносрочна фискална рамка, създаването на задължителен резерв за непредвидени разходи в бюджета в размер на 10 % от общите бюджетни кредити, създаването на засилени механизми за надзор върху разходите и създаването на независима фискална агенция, която да предоставя консултации и експертни становища по фискалните въпроси;
в)
закон за реформиране на системата на договаряне на възнагражденията в частния сектор с оглед намаляване на ставките за заплащане на извънредния труд, увеличена гъвкавост при управлението на работното време и предоставяне на възможността за сключване на местни териториални споразумения за нарастване на възнагражденията под договореното за съответния сектор;
г)
закон за минималната работна заплата с оглед въвеждането на отделни минимални размери на заплатата за уязвимите групи, като младежи и дългосрочно безработни, както и на мерки за фиксиране на номиналния размер на настоящите минимални възнаграждения за срок от три години;
д)
реформа на законодателство за закрила в областта на заетостта с оглед удължаване на пробния период за новонаети лица на една година, намаляване на общия размер на обезщетенията за прекратяване на трудовите правоотношения и гарантиране, че условията за тях са еднакви за всички работници и служители, повишаване на минималната граница за задействане на разпоредбите в областта на масовите уволнения, особено при големите дружества, и улесняване на по-широкото използване на временни договори;
е)
значително повишаване на равнището на усвояване на структурните фондове и Кохезионния фонд;
ж)
въвеждане на нова система за управление на лекарствените продукти, като се насърчава използването на генерични лекарства;
з)
създаване на единна система за възлагане на обществени поръчки с централен възлагащ орган, като се осигурят стабилни тръжни процедури, предварителни и последващи проверки;
и)
законодателни актове, с които се опростява и се ускорява процесът за лицензиране на предприятия, промишлени дейности и свободни професии;
й)
изменение на институционалната рамка на гръцкия орган по конкуренцията с оглед увеличаване на независимостта му, определяне на разумни срокове за проучване на случаите и издаване на решение, както и предоставяне на правомощия за отхвърляне на жалби;
к)
подобрено управление на публичните активи с разчет да се набират минимум 1 млрд. евро годишно за периода 2011-2013 г.;
л)
мерки за премахване на съществуващите ограничения пред свободното предоставяне на услуги.
4. Гърция приема следните мерки до края на март 2011 г.:
а)
окончателно приемане на мерките, посочени в параграф 3, буква б).
5. Гърция приема следните мерки до края на юни 2011 г.:
а)
рационална и хармонизирана скала за възнагражденията в публичния сектор, обхващаща централното управление, местното управление и останалите агенции, като възнагражденията са функция на производителността и служебните задължения;
б)
мерки за прилагане на изводите от външния независим преглед на функционирането на държавната администрация на всички равнища;
в)
засилване на инспектората по труда с достатъчно осигуряване на качествен персонал и с количествени цели във връзка с проверките, които ще бъдат проведени.
6. Гърция приема следните мерки до края на септември 2011 г.:
а)
включване в проектобюджета за 2012 г. на мерки за фискална консолидация, възлизащи на минимум 2,2 % от БВП. В бюджета се съдържат по-специално следните мерки (или в извънредни случаи - мерки със съпоставим ефект): допълнително разширяване на данъчната основа за облагане с ДДС чрез прехвърлянето на продуктите и услугите от намалената към нормалната ставка (с разчет за допълнителни постъпления от 300 млн. евро); намаляване на публичната заетост в допълнение на правилото за назначаване на 1 нов служител на всеки 5 пенсионирани (с разчет за спестяване на минимум 600 млн. евро); въвеждане на акциз върху алкохолните напитки (на обща стойност минимум 300 млн. евро); разширяване на данъчната основа на данъка върху недвижимата собственост чрез актуализиране на стойността на активите (с разчет за допълнителни постъпления от минимум 200 млн. евро); реорганизиране на подсекторите на централното управление (с разчет за генериране на спестявания в размер минимум на 500 млн. евро); намаляване на междинното потребление на сектор „Държавно управление“ (с минимум 300 млн. евро спрямо равнището от 2011 г.), замразяване на номиналния размер на пенсиите; увеличаване на ефикасността на облагането на свободните професии с патентен данък (с разчет за допълнителни постъпления от минимум 100 млн. евро); съкращаване на трансферите към публичните предприятия (с минимум 800 млн. евро) вследствие на преструктурирането им; обвързване на помощите за безработни с ресурсното осигуряване (с разчет да бъдат спестени 500 млн. евро); набавяне на допълнителни постъпления от лицензирането на хазарта (минимум 225 млн. евро от предоставянето на лицензи и 400 млн. евро от лицензни такси);
б)
смекчаване на данъчните пречки пред сливанията и поглъщанията;
в)
опростяване на митническите процедури при внос и износ;
г)
допълнително повишаване на равнището на усвояване на структурните фондове и Кохезионния фонд;
д)
пълно изпълнение на плана за по-добро регулиране с оглед намаляване на административната тежест с 20 % (спрямо 2008 г.).
7. Гърция приема следните мерки до края на декември 2011 г.:
а)
окончателно приемане на мерките, посочени в параграф 6, буква а);
б)
засилване на управленския капацитет на всички управителни органи и междинни структури на оперативните програми по националната стратегическа референтна рамка за 2007-2013 г., както и сертифицирането им по ISO 9001:2008 (управление на качеството).
Член 3
Гърция изцяло сътрудничи с Комисията и при мотивирано искане от нея незабавно предоставя всички данни или документи, необходими за наблюдението на спазването на настоящото решение.
Член 4
1. Всяко тримесечие Гърция предоставя на Съвета и на Комисията доклад с мерките, взети с оглед спазване на изискванията на настоящото решение.
2. Докладите, посочени в параграф 1, съдържат подробна информация относно:
а)
конкретно приложените към датата на доклада мерки за спазване на изискванията на настоящото решение, включително тяхното въздействие върху бюджета в количествено изражение;
б)
конкретните планирани мерки, които ще бъдат приложени след датата на доклада, за постигане на съответствие с изискванията на настоящото решение, техния график за изпълнение и прогноза за тяхното въздействие върху бюджета;
в)
месечното изпълнение на държавния бюджет;
г)
изпълнението в рамките на годината на социалноосигурителния и на местните бюджети, както и на извънбюджетните фондове;
д)
емитирането и погасяването на държавен дълг;
е)
информация относно постоянните и временните тенденции при заетостта в публичния сектор;
ж)
неуредените плащания по правителствените разходи (натрупани просрочени задължения);
з)
финансовото положение на публичните предприятия и останалите публични структури.
3. Комисията и Съветът анализират докладите, за да преценят до каква степен Гърция спазва настоящото решение. В контекста на тези оценки Комисията може да посочи необходимите мерки за спазване на плана за корекция, установен с настоящото решение за коригиране на прекомерния дефицит.
Член 5
Настоящото решение поражда действие в деня на нотификацията му.
Член 6
Адресат на настоящото решение е Република Гърция.
Съставено в Люксембург на 8 юни 2010 година.
SKLEP SVETA
z dne 8. junija 2010
naslovljen na Grčijo za okrepitev in poglobitev fiskalnega nadzora ter poziv Grčiji, naj sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja, ki so potrebni za odpravo čezmernega primanjkljaja
(2010/320/EU)
SVET EVROPSKE UNIJE JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti člena 126(9) in 136 Pogodbe,
ob upoštevanju priporočila Komisije,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Člen 136(1)(a) PDEU določa možnost sprejetja ukrepov za tiste države članice, katerih valuta je euro, za večjo uskladitev in nadzorovanje njihove proračunske discipline.
(2)
Člen 126 PDEU določa, da se države članice izogibajo čezmernemu javno-finančnemu primanjkljaju in v ta namen določa postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Pakt stabilnosti in rasti, ki v svojem korektivnem delu izvaja postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem, zagotavlja okvir, ki podpira politike vlad za hitro ponovno vzpostavitev zdravega proračunskega stanja, pri tem pa upošteva gospodarske razmere.
(3)
Svet je 27. aprila 2009 v skladu s členom 104(6) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (PES) ugotovil, da v Grčiji obstaja čezmerni primanjkljaj, in izdal priporočila za odpravo primanjkljaja najpozneje do leta 2010 v skladu s členom 104(7) PES in členom 3(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (1). Svet je za sprejetje ustreznih ukrepov Grčiji postavil tudi rok 27. oktober 2009. Svet je 30. novembra 2009 v skladu s členom 126(8) PDEU ugotovil, da Grčija ni sprejela učinkovitih ukrepov; zato je 16. februarja 2010 v skladu s členom 126(9) pozval Grčijo, naj sprejme ukrepe za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja najpozneje do leta 2012 (v nadaljnjem besedilu: Sklep Sveta v skladu s členom 126(9)). Svet je prav tako določil 15. maj 2010 kot rok za sprejetje učinkovitih ukrepov.
(4)
Člen 5(2) Uredbe (ES) št. 1467/97 določa, da lahko Svet, če so bili v skladu s členom 126(9) PDEU sprejeti učinkoviti ukrepi in po sprejetju poziva nastopijo nepričakovani neugodni gospodarski dogodki z večjimi negativnimi posledicami za javne finance, na priporočilo Komisije odloči, da sprejme revidiran poziv po členu 126(9) PDEU.
(5)
V skladu z napovedmi služb Komisije iz jeseni 2009, ki so bile podlaga za prvi poziv Grčiji, naj bi se BDP zmanjšal za 0,25 % v letu 2010 ter naj bi si z letom 2011 opomogel, ko naj bi se po napovedih gospodarska rast povečala za 0,7 %. Zdaj pa se v letu 2010 pričakuje oster padec BDP, ki se bo v letu 2011 še nadalje zmanjšal. Nato se pričakuje postopna ponovna rast. To znatno poslabšanje gospodarskega scenarija pomeni temu ustrezno slabše obete za javne finance, če se politika ne spremeni. Temu je treba dodati popravek navzgor končnega javno-finančnega primanjkljaja za leto 2009 (z ocenjenih 12,7 % BDP v času Sklepa Sveta v skladu s členom 126(9) na 13,6 % BDP v skladu s fiskalnim obvestilom, ki ga je Grčija predložila 1. aprila 2010), pri čemer obstaja nevarnost dodatnega popravka navzgor (od 0,3 do 0,5 % BDP) po zaključku raziskav, ki jih opravlja Eurostat skupaj z grškimi statističnimi službami (2). Nazadnje, zaskrbljenost na trgih zaradi javno-finančnih obetov se odraža v znatnem povišanju premij za tveganja za javni dolg, kar še povečuje težave pri nadzorovanju razvoja javno-finančnega primanjkljaja in javnega dolga. Glede na predhodno oceno, ki jo je Komisija opravila marca 2010, je Grčija izvajala fiskalne ukrepe za doseganje načrtovanega javno-finančnega primanjkljaja za leto 2010, kot se je od nje zahtevalo. Vendar nenadna sprememba gospodarskih okoliščina pomeni, da teh načrtov ni več mogoče šteti za veljavne. Neposredna grožnja solventnosti javnih financ zahteva še bolj drastične ukrepe v teku tega leta. Hkrati obseg krčenja gospodarstva, ki ga je mogoče zdaj pričakovati, onemogoča doseganje prvotno predvidenega znižanja primanjkljaja. Za Grčijo je mogoče reči, da so se pojavili nepričakovani neugodni gospodarski dogodki z večjimi neugodnimi posledicami za javne finance in zato so spremenjena priporočila iz člena 136 in člena 126(9) PDEU upravičena.
(6)
Ob upoštevanju zgoraj navedenega se zdi, da je treba rok, ki je bil določen v Sklepu Sveta v skladu s členom 126(9) za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja v Grčiji, podaljšati za dve leti, na leto 2014.
(7)
Bruto javni dolg je konec leta 2009 znašal 115,1 % BDP. Tako je razmerje med dolgom in BDP med najvišjimi v EU in precej nad referenčno vrednostjo 60 % BDP iz Pogodbe. Razen tega obstaja nevarnost, da se bo ta številka še povečala (za 5 do 7 odstotnih točk), ko bo zaključena statistična raziskava, ki se trenutno izvaja. Zmanjševanje primanjkljaja po načrtu, ki se zdi potrebno in izvedljivo glede na okoliščine, bi pomenilo, da se dolg odpravi do leta 2014. Poleg stalnih visokih javno-finančnih primanjkljajev so k povečanju dolga veliko prispevale tudi „izredne“ operacije. To je še dodatno zamajalo zaupanje trgov, da lahko grška vlada nadzoruje dolg. Grčija mora nujno sprejeti odločne ukrepe, najbolj obsežne do zdaj, v zvezi s primanjkljajem in drugimi dejavniki, ki prispevajo k povišanju dolga, da bi zaustavila večanje razmerja med dolgom in BDP ter omogočila, da se dolg čim prej zniža na raven, ki omogoča tržno financiranje.
(8)
Zelo resno poslabšanje finančnega položaja grške vlade je države članice euroobmočja spodbudilo k odločitvi, da Grčiji zagotovijo pomoč za stabilnost, da bi zaščitile finančno stabilnost euroobmočja kot celote, skupaj z večstransko pomočjo Mednarodnega denarnega sklada. Pomoč držav članic euroobmočja bo v obliki združevanja dvostranskih posojil, ki ga koordinira Komisija. Posojilodajalci so se odločili, da bo Grčija pomoč prejela, če bo upoštevala ta sklep. Predvsem se od Grčije pričakuje, da bo izvedla ukrepe iz tega sklepa po v njem določenem razporedu -
SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
1. Grčija čim hitreje in najpozneje do leta 2014 odpravi sedanji čezmerni primanjkljaj.
2. Cilj prilagajanja, ki omogoča zmanjšanje čezmernega primanjkljaja, je doseči javno-finančni primanjkljaj, ki ne presega 18 508 milijonov EUR (8,0 % BDP) v letu 2010, 17 065 milijonov EUR (7,6 % BDP) v letu 2011, 14 916 milijonov EUR (6,5 % BDP) v letu 2012, 11 399 milijonov EUR (4,9 % BDP) v letu 2013, 6 385 milijonov EUR (2,6 % BDP) v letu 2014. V ta namen bo treba v obdobju 2009-2014 strukturni saldo izboljšati za vsaj 10 % BDP.
3. Prilagoditve iz odstavka 2 zahtevajo, da letna sprememba konsolidiranega bruto javnega dolga ne preseže 34 058 milijona EUR v letu 2010, 17 365 milijona EUR v letu 2011, 15 016 milijona EUR v leta 2012, 11 599 milijona EUR v letu 2013 in 7 885 milijona EUR v letu 2014. Glede na trenutne napovedi BDP se bo razmerje med dolgom in BDP razvijalo takole: 133,2 % v letu 2010, 145,2 % v letu 2011, 148,8 % v letu 2012, 149,6 % v letu 2013 in 148,4 % v letu 2014.
Člen 2
1. Grčija pred koncem junija 2010 sprejme naslednje ukrepe:
(a)
zakon, ki uvaja progresivno davčno lestvico za vse vire prihodka in horizontalno enotno obravnavo prihodkov iz dela in kapitala;
(b)
zakon, ki razveljavlja vse davčne oprostitve in avtonomne davčne določbe v davčnem sistemu, vključno s prihodkom od posebnih nadomestil za javne uslužbence;
(c)
odprava odobritev proračunskih sredstev za varnostno rezervo, da se privarčuje 700 milijonov EUR;
(d)
ukinitev večine odobritev proračunskih sredstev za solidarnostne dodatke (razen dela, ki je namenjen odpravljanju revščine), da se prihrani 400 milijonov EUR;
(e)
znižanje najvišjih pokojnin, da se v celotnem letu prihrani 500 milijonov EUR (350 milijonov v letu 2010);
(f)
znižanje velikonočnega, poletnega in božičnega dodatka ter dodatkov, ki se plačujejo državnim uslužbencem, da se v celotnem letu prihrani 1 500 milijonov EUR (1 100 milijonov EUR v letu 2010);
(g)
ukinitev velikonočnega, poletnega in božičnega dodatka upokojencem, vendar je pri tem treba zaščititi tiste, ki prejemajo nizke pokojnine, da se v celotnem letu prihrani 1 900 milijonov EUR (1 500 milijonov EUR v letu 2010);
(h)
povišanje stopnje DDV, kar v celotnem letu zagotovi prihodek najmanj 1 800 milijonov EUR (800 milijonov EUR v letu 2010);
(i)
povišanje trošarin za gorivo, tobak in alkohol, kar v celotnem letu zagotovi prihodek najmanj 1 050 milijonov EUR (450 milijonov EUR v letu 2010);
(j)
zakonodaja o izvajanju direktive o storitvah (3);
(k)
zakon o preoblikovanju in poenostavitvi javne uprave na lokalni ravni, da se znižajo stroški njenega delovanja;
(l)
ustanovitev delovne skupine za izboljšanje stopnje črpanja sredstev iz strukturnih in kohezijskih skladov;
(m)
zakon za poenostavitev ustanavljanja novih podjetij;
(n)
znižanje javnih naložb za 500 milijonov EUR glede na načrtovane;
(o)
nakazovanje odobritev iz proračuna za sofinanciranje strukturnih in kohezijskih skladov na poseben centralni račun, ki ga ni mogoče uporabiti v noben drug namen;
(p)
ustanovitev neodvisnega sklada finančne stabilnosti za odpravo morebitnih kapitalskih primanjkljajev ter ohranitev zdravega finančnega sektorja, po potrebi tudi z zagotovitvijo finančne podpore bankam iz lastnih sredstev;
(q)
okrepljen bančni nadzor, z zvišanjem človeških virov, pogostejšim poročanjem in četrt-letnimi preizkusi stresa.
2. Grčija pred koncem septembra 2010 sprejme naslednje ukrepe:
(a)
vključitev ukrepov za fiskalno konsolidacijo v predlog proračuna za leto 2011, ki znašajo vsaj 3 % BDP (4,1 % BDP, če se upoštevajo prenosi iz ukrepov, ki se izvajajo v letu 2010). V proračun se vključijo predvsem naslednji ukrepi (ali v izjemnih okoliščinah ukrepi, ki zagotavljajo primerljive prihranke): znižanje neposredne porabe osrednje vlade za vsaj 300 milijonov EUR v primerjavi s stopnjo iz leta 2010 (poleg prihrankov, ki izhajajo iz reforme javne uprave in lokalnega upravljanja iz tega odstavka); zamrznitev indeksacije pokojnin (da se prihrani 100 milijonov EUR); uvedba začasnih kriznih dajatev za zelo donosna podjetja (kar bi zagotovilo vsaj 600 milijonov EUR dodatnega prihodka v letih 2011, 2012 in 2013); uvedba pavšalnega predplačila davka za strokovne delavce (kar bi zagotovilo vsaj 400 milijonov EUR v letu 2011, v letih 2012 in 2013 pa še več); razširitev osnove za DDV z vključitvijo nekaterih storitev, ki so trenutno izvzete, in s premikom 30 % blaga in storitev, za katere se za odmero DDV trenutno uporablja znižana stopnja, v osrednjo stopnjo (s čimer se pridobi 1 milijarda EUR); postopna uvedba zelenega davka na emisije CO2 (kar bi zagotovilo vsaj 300 milijonov EUR v letu 2011); izvajanje, s strani grške vlade, zakonodaje o reformi javne uprave in reorganizacija lokalnega upravljanja (da se v letu 2011 stroški znižajo za najmanj 500 milijonov EUR, v letih 2012 in 2013 pa še za dodatnih 500 milijonov EUR); znižanje domačih naložb (za vsaj 1 milijardo EUR), tako da se da prednost naložbenim projektom, ki se financirajo iz evropskih strukturnih skladov; pobude za ureditev kršitev v zvezi z rabo zemljišč (kar bi v obdobju od leta 2011 do leta 2013 zagotovilo vsaj 1 500 milijonov EUR, pri tem 500 milijonov EUR v letu 2011); pobiranje prihodkov z izdajo licenc za igre na srečo (vsaj 500 milijonov EUR iz prodaje licenc in 200 milijonov EUR iz licenčnin); širitev osnove za davek na nepremičnine s posodobitvijo vrednosti sredstev (vsaj 500 milijonov EUR dodatnega prihodka); višja obdavčitev plač v naravi, vključno z obdavčitvijo obrokov za odplačevanje leasinga avtomobila (vsaj 150 milijonov EUR); povišanje obdavčenja luksuznih izdelkov (za vsaj 100 milijonov EUR); poseben davek na črne gradnje (800 milijonov EUR na leto); zapolnitev le 20 % izpraznjenih delovnih mest v javnem sektorju ob upokojitvi uslužbencev (osrednja vlada, občine, državna podjetja, lokalne vlade, državne agencije in druge javne ustanove);
(b)
zakon o reformi pokojninskega sistema za zagotovitev njegove srednje- in dolgoročne vzdržnosti. Zakon mora uvesti zlasti enotno zakonsko predpisano upokojitveno starost 65 let (tudi za ženske); združitev obstoječih pokojninskih skladov v tri sklade ter enoten nov pokojninski sistem za vse sedanje in bodoče zaposlene (z začetkom veljavnosti 1. januarja 2013); znižanje zgornje meje pokojnin; postopno daljšanje minimalnega obdobja vplačevanja prispevkov za upokojitev s polno pokojnino s 37 na 40 let (do leta 2015); minimalno upokojitveno starost 60 let do 1. januarja 2011 (tudi za delavce v težkih in napornih poklicih ter tiste s 40-letno dobo vplačevanja prispevkov); odpravo posebnih pravil za že pred letom 1993 zavarovane osebe (ob ohranitvi pridobljenih pravic); bistveno skrajšanje seznama težkih in napornih poklicev; znižanje pokojnin (za 6 % na leto) za ljudi, ki se upokojijo v starosti od 60 do 65 let, z dobo vplačevanja, krajšo od 40 let; izdelavo mehanizma avtomatskega prilagajanja, ki povezuje upokojitveno starost z vse daljšo pričakovano življenjsko dobo (od leta 2020); minimalni zajamčeni dohodek za starejše ljudi nad zakonsko predpisano upokojitveno starostjo na podlagi ugotovljenega premoženjskega stanja; strožje pogoje za upravičenost do invalidskih pokojnin in redno ponovno preverjanje upravičenosti do invalidskih pokojnin; spremembo formule določanja višine pokojnine v sistemu, ki temelji na prispevkih, za okrepitev povezave med vplačanimi prispevki in prejetimi pokojninami (z odmerno stopnjo, omejeno na povprečno letno stopnjo 1,2 %) ter podaljšanje obdobja za izračun pokojninske osnove na prihodke v celotni življenjski dobi (ob ohranitvi pridobljenih pravic). Z izvajanjem tega zakona se bo v prihodnjih desetletjih napovedano povečanje odhodkov za pokojnine v razmerju do BDP zmanjšalo pod povprečje v euroobmočju, povečanje porabe javnega sektorja za pokojnine pa se bo v obdobju 2010-2060 omejilo na manj kot 2,5 % BDP;
(c)
okrepitev vloge in virov splošnega računovodskega urada ter sprejetje ukrepov za zaščito pred možnimi političnimi posegi v napovedi podatkov in računovodstvo;
(d)
osnutek reforme zakonodaje o plačah v javnem sektorju, zlasti tudi ustanovitev enotnega plačilnega organa za izplačevanje plač ter uvedba enotnih načel in rokov za izdelavo racionalizirane enotne plačne lestvice javnega sektorja, ki se bo uporabljala za državni sektor, lokalne organe in druge agencije;
(e)
zakonodaja, ki izboljšuje učinkovitost davčne uprave in nadzora;
(f)
uvedba neodvisnega pregleda javne uprave in obstoječih socialnih programov;
(g)
objava mesečnih statističnih podatkov (na podlagi denarnega toka) o prihodkih, odhodkih, financiranju in zaostalih plačilih, ki so na voljo za državo in njene podsubjekte;
(h)
akcijski načrt za izboljšanje zbiranja in obdelave javno-finančnih podatkov, zlasti z izboljšanjem mehanizmov nadzora pri statističnih organih in splošnem računovodskem uradu ter zagotovitvijo učinkovite osebne odgovornosti v primeru napačnega poročanja, da se lahko hitro zagotovijo visoko-kakovostni javno-finančni podatki v skladu z uredbami (ES) št. 2223/96 (4), (ES) št. 264/2000 (5), (ES) št. 1221/2002 (6), (ES) št. 501/2004 (7), (ES) št. 1222/2004 (8), (ES) št. 1161/2005 (9), (ES) št. 223/2009 (10) in (ES) št. 479/2009 (11);
(i)
redno objavljanje informacij o finančnem stanju javnih podjetij in drugih javnih subjektov, ki se ne uvrščajo v državo (vključno s podrobnimi izkazi poslovnega izida, bilancami stanja ter podatki o zaposlovanju in plačah).
3. Grčija do konca decembra 2010 sprejme naslednje ukrepe:
(a)
dokončno sprejetje ukrepov iz točk (a) in (d) odstavka 2;
(b)
osnutek zakonodaje za okrepitev fiskalnega okvira. To vključuje zlasti vzpostavitev srednjeročnega fiskalnega okvira, oblikovanje obvezne varnostne rezerve v proračunu, ki ustreza 10 % vseh odobrenih sredstev, oblikovanje strožjega mehanizma za spremljanje odhodkov in ustanovitev neodvisne fiskalne agencije, ki nudi svetovanje o fiskalnih zadevah in strokovni nadzor nad njimi;
(c)
zakon o reformi sistema pogajanj o plačah v zasebnem sektorju, ki mora predvideti znižanje plačil za nadurno delo, izboljšanje prožnosti upravljanja delovnega časa in omogočiti sklepanje lokalnih teritorialnih paktov o rasti plač pod sektorskimi dogovori;
(d)
zakon o minimalnih plačah, da se uvedejo plače, nižje od minimalnih, za ogrožene skupine, kot so mladi in dolgoročno brezposelni, ter sprejmejo ukrepi, ki bodo zagotovili, da se sedanje minimalne plače v nominalnem smislu ne bodo spremenile tri leta;
(e)
reforma zakonodaje o varnosti zaposlitve s ciljem podaljšati poskusno dobo pri novih delovnih mestih na eno leto, zmanjšati celoten obseg plačil odpravnin in zagotoviti, da za uslužbence in delavce veljajo enaki pogoji za izplačilo odpravnin, zvišati minimalni prag za uporabo pravil o kolektivnih odpustih, zlasti za večja podjetja, in spodbuditi pogostejšo uporabo začasnih pogodb o delu;
(f)
znatno povišanje stopenj črpanja strukturnih in kohezijskih skladov;
(g)
uvedba novega sistema za zdravila, ki daje prednost uporabi generičnih zdravil;
(h)
vzpostavitev enotnega sistema javnih naročil s centralnim organom za javna naročila, ki zagotavlja zlasti zanesljive razpisne postopke ter predhodne in naknadne nadzore;
(i)
zakonodaja, ki poenostavlja in pospešuje postopek izdaje dovoljenj podjetjem, industrijskim dejavnostim in strokovnjakom;
(j)
sprememba institucionalnega okvira grškega organa za konkurenco, da se poveča njegova neodvisnost, določijo razumni roki za preiskave in izdajo odločitev ter da se mu dodeli pooblastilo za zavračanje pritožb;
(k)
boljše upravljanje javnih sredstev s ciljem zbrati vsaj 1 milijardo EUR na leto v obdobju 2011-2013;
(l)
ukrepi, namenjeni odpravljanju obstoječih omejitev svobode opravljanja storitev.
4. Grčija do konca marca 2011 sprejme naslednje ukrepe:
(a)
dokončno sprejetje ukrepov iz točke (b) odstavka 3.
5. Grčija sprejme naslednje ukrepe do konca junija 2011:
(a)
racionalizirana in enotna plačna lestvica, ki se bo uporabljala za državni sektor, lokalne organe in druge agencije, z nadomestili, ki ustrezajo produktivnosti in nalogam;
(b)
ukrepi za izvajanje ugotovitev zunanjega in neodvisnega funkcionalnega pregleda javnih uprav;
(c)
okrepitev inšpektorata za delo, v katerem je zaposleno samo usposobljeno osebje in ima postavljene kvantitativne cilje glede števila pregledov, ki jih je treba opraviti.
6. Grčija do konca septembra 2011 sprejme naslednje ukrepe:
(a)
vključitev ukrepov za fiskalno konsolidacijo v višini vsaj 2,2 % BDP v predlog proračuna za leto 2012. Proračun vključuje zlasti naslednje ukrepe (ali v izjemnih okoliščinah ukrepe, ki prinašajo primerljive prihranke): nadaljnja razširitev osnove za DDV z uporabo normalne davčne stopnje za blago in storitve namesto znižane (da se zbere vsaj dodatnih 300 milijonov EUR); dodatno zmanjšanje števila zaposlenih v javnem sektorju poleg zmanjšanja na podlagi pravila enega novega uradnika na pet upokojitev v javnem sektorju (da se prihrani vsaj 600 milijonov EUR); uvedba trošarin za brezalkoholne pijače (v skupnem obsegu vsaj 300 milijonov EUR); razširitev davčne osnove pri davku na nepremičnine s posodobitvijo vrednosti sredstev (da se ustvari vsaj 200 milijonov EUR dodatnih prihodkov); reorganizacija oblasti na poddržavni ravni (s ciljem ustvariti vsaj 500 milijonov EUR prihrankov); znižanje vmesne porabe države (za vsaj 300 milijonov EUR glede na raven v letu 2011); nominalna zamrznitev pokojnin; večja učinkovitost pavšalnega predplačila davka za samozaposlene (s ciljem zbrati vsaj 100 milijonov EUR); znižanje transferjev javnim podjetjem (za vsaj 800 milijonov EUR) po njihovem prestrukturiranju; zagotovitev nadomestil za brezposelnost na podlagi ugotovljenega premoženjskega stanja (s ciljem ustvariti 500 milijonov EUR prihrankov); zbrati dodatne prihodke iz izdajanja dovoljenj za igre na srečo (vsaj 225 milijonov EUR iz prodaje dovoljenj in 400 milijonov EUR iz licenčnin);
(b)
zmanjšanje davčnih ovir za združitve in prevzeme;
(c)
poenostavitev postopka carinjenja za izvoz in uvoz;
(d)
dodatno povišanje stopenj črpanja strukturnih in kohezijskih skladov;
(e)
popolno izvajanje programa boljše pravne ureditve, da se za 20 % zmanjša upravno breme (glede na leto 2008).
7. Grčija sprejme naslednje ukrepe do konca decembra 2011:
(a)
dokončno sprejetje ukrepov iz točke (a) odstavka 6;
(b)
okrepitev vodstvene sposobnosti vseh organov upravljanja in posredniških teles operativnih programov v okviru nacionalnega strateškega referenčnega okvira 2007-2013 in certificiranje po ISO 9001:2008 (vodenje kakovosti).
Člen 3
Grčija v celoti sodeluje s Komisijo in ji na njeno utemeljeno zahtevo takoj pošlje vse podatke ali dokumente, ki so potrebni za spremljanje upoštevanja tega sklepa.
Člen 4
1. Grčija vsako četrtletje Svetu in Komisiji predloži poročilo, v katerem so opisani ukrepi politike, ki jih je sprejela za izpolnitev zahtev tega sklepa.
2. Poročila iz odstavka 1 morajo vsebovati podrobne informacije o:
(a)
konkretnih ukrepih, izvedenih do roka za poročilo, za izpolnitev zahtev tega sklepa, vključno s kvantitativno opredeljenim proračunskim vplivom teh ukrepov;
(b)
konkretnih ukrepih, ki naj bi se izvedli po roku za poročilo, za izpolnitev zahtev tega sklepa, časovnem načrtu za njihovo izvajanje in oceni njihovega proračunskega vpliva;
(c)
mesečnem izvrševanju državnega proračuna;
(d)
med-letnih podatkih o izvrševanju proračuna na področju socialne varnosti, lokalnih oblasti in izvenproračunskih sredstev;
(e)
izdajah državnega dolga in njegovem odplačevanju;
(f)
razvoju na področju stalnih in začasnih zaposlitev v javnem sektorju;
(g)
javno-finančnih odhodkih, ki čakajo na izvršitev (nakopičena zaostala plačila);
(h)
finančnem stanju javnih podjetij in drugih javnih subjektov.
3. Komisija in Svet analizirata poročila in ocenita, če Grčija spoštuje ta sklep. V okviru teh ocen lahko Komisija navede ukrepe, ki so potrebni za upoštevanje postopka prilagoditve, določenega v tem sklepu za odpravo čezmernega primanjkljaja.
Člen 5
Ta sklep učinkuje z dnem uradnega obvestila.
Člen 6
Ta sklep je naslovljen na Helensko republiko.
V Luxembourgu, 8. junija 2010