РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 20 декември 2010 година
за удължаване на преходния период за придобиването на земеделска земя в Унгария
(текст от значение за ЕИП)
(2010/792/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за присъединяване на Чешката република, Естония, Кипър, Латвия, Литва, Унгария, Малта, Полша, Словения и Словакия,
като взе предвид Акта за присъединяване на Чешката република, Естония, Кипър, Латвия, Литва, Унгария, Малта, Полша, Словения и Словакия, и по-специално точка 2 от глава 3 от приложение X към него,
като взе предвид направеното от Унгария искане,
като има предвид, че:
(1)
В Акта за присъединяване от 2003 г. се предвижда възможността, при посочените в този акт условия Унгария да запази в сила за срок от седем години от датата на присъединяване ограниченията по отношение на придобиването на право на собственост върху земеделска земя от физически лица, които не пребивават в Унгария или не са граждани на Унгария, и от юридически лица, като този период изтича на 30 април 2011 г. Тази възможност представлява временна дерогация от свободното движение на капитали, гарантирано в членове 63-66 от Договора за функционирането на Европейския съюз. Този преходен период може да бъде удължен само за още три години.
(2)
На 10 септември 2010 г. Унгария изпрати искане за удължаване на преходния период за придобиването на земеделска земя с три години.
(3)
Основната причина за преходния период беше необходимостта да се защитят социално-икономическите условия за селскостопанските дейности в началото на въвеждането на единния пазар и прехода към Общата селскостопанска политика в Унгария. По-специално той следваше да отговори на възникналите опасения относно евентуално въздействие върху селскостопанския сектор на либерализирането на закупуването на земеделска земя, дължащо се на първоначалните големи разлики в цените на земята и доходите, сравнени с Австрия, Белгия, Дания, Финландия, Франция, Германия, Гърция, Ирландия, Италия. Люксембург, Холандия, Португалия, Испания, Швеция и Обединеното кралство (наричани по-нататък „ЕС 15“). Преходният период беше замислен и за да улесни процеса на приватизация и реституция на земеделската земя на фермерите и още в своя доклад от 16 юли 2008 г., озаглавен „Преглед на преходните мерки относно придобиването на селскостопанска недвижима собственост, определени в Договора за присъединяване от 2003 г.“ (по-нататък „междинният преглед“), Комисията подчерта важността от това мерките да бъдат прекратени до края на предвидения преходен период (1).
(4)
Въпреки нарастващото сближаване на продажните цени на земята в Унгария с цените в ЕС 15 след присъединяването на Унгария към Европейския съюз, според информацията, предоставена от Унгария, средните цени на земята в Унгария все още са с 3-20 пъти по-ниски. Макар никога да не може да се очаква, нито да се разглежда като необходимо условие за прекратяването на преходния период пълно сближаване на цените на земята, значителните разлики в цените между Унгария и ЕС 15 все още биха могли да попречат на ефективния напредък в сближаването на цените. Също така продължава да се наблюдава голяма разлика между доходите на работещите в селскостопанския сектор и фермерите в Унгария и в ЕС 15, макар тази разлика да намалява. Освен това според данни от Евростат селскостопанският сектор в Унгария е бил засегнат сравнително тежко от последната световна финансова и икономическа криза, която е довела до най-голямо намаление на реалните селскостопански доходи на един работник в Съюза през 2009 г. (около 30 % спрямо средно 12 % за Съюза). По-ниските доходи са съпроводени от по-неблагоприятни кредитни условия в сравнение с повечето държави от ЕС 15 по отношение на номиналните лихвени проценти и наличния обем на кредити за фермерите. Очакваното нарастване на присъствието на нови финансови институции от ЕС 15 в Унгария след присъединяването на страната беше възпрепятствано от финансовата и икономическа криза.
(5)
Макар през преходния период да е бил отбелязан напредък в процеса на реституция, поради някои трудности, настъпили главно през 2008 г., този процес все още не е приключил. Подобна тенденция се наблюдава по отношение на приватизацията на земеделска земя. Несигурните права на собственост в съчетание с недостатъчно развитите кредитни и застрахователни улеснения за фермерите допълнително отслабват унгарския пазар на земеделска земя и все още затрудняват неговото ефективно функциониране.
(6)
Следователно могат да бъдат споделени предвижданията на унгарските власти, според които премахването на ограниченията на 1 май 2011 г. ще окаже натиск върху цените на земята в Унгария. Освен това се очаква въздействието да бъде усетено в целия сектор предвид големия брой участници, разпокъсаната в голяма степен структура на собствеността на пазара на земеделска земя, която не е претърпяла съществени промени от присъединяването насам, и преобладаващото наемане на земя. Следователно след изтичането на преходния период съществува опасност от сериозни нарушения на унгарския пазар на земеделска земя.
(7)
С оглед на горепосоченото удължаването на преходния период, посочен в точка 2 на глава 3 от приложение X към Акта за присъединяване, следва да бъде удължено с три години.
(8)
Както вече беше подчертано в междинния преглед, за да бъде напълно подготвен за либерализация пазарът, и въпреки неблагоприятните икономически условия, от изключително значение през преходния период ще продължава да бъде подобряването на кредитните и застрахователните улеснения за фермерите и реституцията и приватизацията на земеделска земя.
(9)
По-бързото навлизане на чуждестранен капитал на пазара на земеделска земя също е свързано с евентуални ползи за този пазар в Унгария. Както бе подчертано в междинния преглед, чуждестранните инвестиции в селскостопанския сектор биха имали и важно дългосрочно въздействие върху предоставянето на капитал и знания, функционирането на пазарите на земя и земеделската производителност. Постепенното намаляване на ограниченията по отношение на придобиването от чужденци на право на собственост върху земеделска земя през преходния период би допринесло и за подготовката на пазара за пълна либерализация,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Преходният период за придобиването на земеделска земя в Унгария, посочен в точка в 2 от глава 3 от приложение X към Акта за присъединяване от 2003 г., се удължава до 30 април 2014 г.
Член 2
Настоящото решение влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставен в Брюксел на 20 декември 2010 година.
SKLEP KOMISIJE
z dne 20. decembra 2010
o podaljšanju prehodnega obdobja v zvezi s pridobitvijo kmetijskega zemljišča na Madžarskem
(Besedilo velja za EGP)
(2010/792/EU)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o pristopu Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške,
ob upoštevanju Akta o pristopu Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške ter zlasti točke 2 poglavja 3 Priloge X k Aktu,
ob upoštevanju prošnje, ki jo je vložila Madžarska,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
V Aktu o pristopu iz leta 2003 je določeno, da sme Madžarska v skladu s pogoji, določenimi v Aktu, še sedem let po pristopu do 30. aprila 2011 ohraniti v veljavi prepovedi, na podlagi katerih fizične osebe, ki niso rezidenti ali državljani Madžarske, ali pravne osebe ne smejo pridobiti kmetijskega zemljišča. Gre za začasno izjemo od prostega pretoka kapitala, ki je zagotovljen s členi 63 do 66 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Prehodno obdobje se sme podaljšati le za nadaljnja tri leta.
(2)
Madžarska je 10. septembra 2010 zaprosila za podaljšanje prehodnega obdobja v zvezi s pridobitvijo kmetijskega zemljišča za tri leta.
(3)
Glavni razlog za prehodno obdobje je bila potreba po varovanju družbenoekonomskih razmer kmetijskih dejavnosti po uvedbi enotnega trga in prehodu na skupno kmetijsko politiko na Madžarskem. Namen prehodnega obdobja je bil zlasti odpraviti pomisleke glede možnega vpliva na kmetijski sektor, ki bi ga lahko imela liberalizacija pridobitve kmetijskih zemljišč zaradi začetnih znatnih razlik v cenah zemljišč in prihodkih v primerjavi z Avstrijo, Belgijo, Dansko, Finsko, Francijo, Nemčijo, Grčijo, Irsko, Italijo, Luksemburgom, Nizozemsko, Portugalsko, Španijo, Švedsko in Združenim kraljestvom (v nadaljnjem besedilu: EU-15). Poleg tega je bilo prehodno obdobje zasnovano, da bi olajšalo proces privatizacije in vračila kmetijskih zemljišč kmetovalcem; Komisija je že v poročilu z dne 16. julija 2008 o Pregledu prehodnih ukrepov za pridobitev kmetijskih nepremičnin, določenih v Pristopni pogodbi iz leta 2003 (v nadaljnjem besedilu: vmesni pregled), poudarila, kako pomembno je, da se ta politika konča do konca predvidenega prehodnega obdobja (1).
(4)
Kljub vse večjemu zbliževanju cen zemljišč na Madžarskem s prevladujočimi cenami v EU-15 po pristopu Madžarske k Evropski uniji pa glede na informacije, ki jih je predložila Madžarska, še vedno obstaja 3- do 20-kratna razlika pri povprečnih cenah zemljišč. Čeprav popolno zbližanje cen zemljišč ni bilo niti pričakovano niti ni veljalo za potreben pogoj za končanje prehodnega obdobja, lahko opazne razlike v cenah med Madžarsko in EU-15 še vedno ovirajo nemoten napredek pri zbliževanju cen. Podobno se je razkorak med prihodki kmetijskih delavcev in kmetovalcev na Madžarskem ter prihodkom v EU-15 zmanjšal, a še vedno obstaja. Poleg tega je po podatkih urada Eurostat nedavna svetovna finančna in gospodarska kriza razmeroma močno prizadela kmetijski sektor Madžarske, saj je bil na Madžarskem leta 2009 upad realnega kmetijskega prihodka na delavca največji v Uniji (za približno 30 odstotkov, medtem ko je ustrezni prihodek v Uniji povprečno upadel za približno 12 odstotkov). Nižjemu prihodku so se pridružili slabši kreditni pogoji v primerjavi s pogoji v večini držav EU-15, tako glede nominalnih obresti kot tudi obsega kredita, ki je na voljo kmetovalcem. Finančna in gospodarska kriza je bila tudi ovira za večjo prisotnost novih finančnih institucij iz EU-15, ki je bila pričakovana po pristopu Madžarske k Evropski uniji.
(5)
Čeprav je bil med prehodnim obdobjem pri procesu vračila zemljišč dosežen napredek, proces še ni končan zaradi težav, ki so se pojavile zlasti po letu 2008. Podoben trend je mogoče opaziti tudi v zvezi s privatizacijo kmetijskih zemljišč. Pomanjkanje gotovosti glede lastniških pravic kot tudi premalo razvite kreditne in zavarovalniške možnosti za kmetovalce so dodatno oslabile madžarski trg kmetijskih zemljišč ter še vedno ovirajo njegovo pravilno delovanje.
(6)
Glede na navedeno se lahko pričakuje - kar predvidevajo tudi madžarske oblasti - da bo konec omejitev s 1. majem 2011 pomenilo pritisk na cene zemljišč na Madžarskem. Poleg tega bi bilo ob upoštevanju velikega števila udeležencev, zelo razdrobljene lastniške strukture trga kmetijskih zemljišč, ki se po pristopu ni znatno spremenila, in prevladujočega zakupa zemljišč, vpliv konca omejitev mogoče čutiti v celotnem sektorju. Zato obstaja grožnja resnih motenj na madžarskem trgu kmetijskih zemljišč ob koncu prehodnega obdobja.
(7)
Podaljšanje prehodnega obdobja iz točke 2 poglavja 3 Priloge X k Aktu o pristopu za tri leta je zato treba odobriti.
(8)
Da bi trg v celoti pripravili na liberalizacijo, je tudi v neugodnih gospodarskih razmerah še vedno najpomembnejše, da se spodbuja izboljšanje dejavnikov, kot so kreditne in zavarovalniške možnosti za kmetovalce, ter vračilo in privatizacija kmetijskih zemljišč med prehodnim obdobjem, kot je bilo že poudarjeno v vmesnem pregledu.
(9)
Povečan priliv tujega kapitala na trg kmetijskih zemljišč prav tako pomeni možne koristi za ta trg na Madžarskem. Kot je poudarjeno v vmesnem pregledu, bi imele tuje naložbe v kmetijski sektor tudi pomembne dolgoročne učinke na zagotavljanje kapitala, znanja in izkušenj, delovanje trgov zemljišč in kmetijsko produktivnost. Postopno popuščanje omejitev glede tujega lastništva med prehodnim obdobjem bi prav tako prispevalo k pripravi trga na popolno liberalizacijo -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Prehodno obdobje v zvezi s pridobitvijo kmetijskega zemljišča na Madžarskem iz točke 2 poglavja 3 Priloge X k Aktu o pristopu iz leta 2003 se podaljša do 30. aprila 2014.
Člen 2
Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
V Bruslju, 20. decembra 2010