РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 22 март 2012 година
за прекратяване на антидъмпинговата процедура във връзка с вноса на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия
(2012/163/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-нататък „основният регламент“), и по-специално член 9 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Откриване на процедура
(1)
На 13 май 2011 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) (наричано по-нататък „известие за откриване на процедура“), Европейската комисия (наричана по-нататък „Комисията“) оповести откриването на антидъмпингова процедура във връзка с вноса в Съюза на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия (наричани по-нататък „разглежданият продукт“).
(2)
В същия ден с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3), Комисията оповести образуването на антисубсидийна процедура във връзка с вноса в Съюза на определени скрепителни елементи от неръждаеми стомани с произход от Индия и започна отделно разследване.
(3)
Антидъмпинговата процедура беше открита вследствие на жалба, подадена на 31 март 2011 г. от European Industrial Fasteners Institute (наричан по-нататък „жалбоподателят“) от името на производители, които представляват повече от 25 % от общото производство в Съюза на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за наличие на дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, което бе счетено за достатъчно, за да обоснове започването на разследване.
1.2. Страни, засегнати от процедурата
(4)
Комисията официално извести за откриването на процедурата жалбоподателя, другите известни производители от Съюза, известните производители износители, известните вносители, ползвателите, за които е известно, че са засегнати от процедурата, както и индийските органи. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за откриване на процедурата.
(5)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице специални основания, поради които следва да бъдат изслушани, бе дадена такава възможност.
1.2.1. Подбор на извадка за производители износители в Индия
(6)
Предвид видимо големия брой производители износители в Индия в известието за откриване на процедура беше предвидено да се подбере извадка в съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент за целите на установяването на дъмпинг.
(7)
За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвяне на извадка и ако е необходимо - да направи подбор, производителите износители в Индия бяха приканени да заявят своя интерес в срок от 15 дни, считано от датата на започване на разследването, и да предоставят основна информация за продажбите си за износ и на вътрешния пазар, за конкретните си дейности, свързани с производството и продажбите на разглеждания продукт, и за наименованията и дейностите на всички свързани с тях дружества, участващи в производството и продажбите на разглеждания продукт през периода 1 април 2010 г.-31 март 2011 г. (наричан по-нататък „разследваният период“ или за краткост - „РП“)
(8)
Общо петима производители износители, включително група от свързани дружества в Индия, представиха поисканата информация и изразиха съгласие да бъдат включени в извадката в рамките на срока, определен в известието за откриване на процедура. Тези оказали съдействие дружества съобщиха, че е осъществяван износ на разглеждания продукт за Съюза през разследвания период. Сравнението между данните на Евростат за вноса и обема на износа на разглеждания продукт за Съюза, съобщен за разследвания период от петте оказали съдействие дружества показа, че равнището на съдействие на индийските производители износители се доближава до 100 %. Така че подборът на извадката бе направен въз основа на информацията, представена от тези петима производители износители.
(9)
В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент беше подбрана извадка въз основа на най-големия представителен обем на износа за Съюза на разглеждания продукт, за който е разумно да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време. Въз основа на информацията, получена от производителите износители, Комисията подбра извадка от трима производители износители с най-голям обем на износа за Съюза. Въз основа на информацията от извадката през РП включените в извадката дружества или групи са представлявали повече от 99 % от общия обем на износа на разглеждания продукт за Съюза, съобщен от оказалите съдействие производители износители. Поради това беше счетено, че тази извадка ще позволи да се ограничи разследването до приемлив брой производители износители, които да могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време, като се гарантира високо ниво на представителност.
1.2.2. Подбор на извадка от оказалите съдействие производители износители в Индия
(10)
В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент бяха проведени консултации със заинтересованите страни и индийските органи относно подбора на извадката. Двамата производители износители, които не бяха включени в извадката, настояха също да бъдат включени в нея. С оглед на представителността на предложената извадка обаче, както бе посочено в съображение 8 по-горе, се стигна до заключението, че не е необходимо да се изменя или разширява извадката.
1.2.3. Индивидуално разглеждане на невключените в извадката дружества
(11)
Двама съдействащи производители износители, които не бяха включени в извадката, поискаха индивидуално разглеждане и отговориха на антидъмпинговия въпросник в определения срок.
(12)
С оглед на заключението, че настоящата антидъмпингова процедура следва да бъде прекратена поради причините, посочени по-нататък, исканията за индивидуално разглеждане не бяха разглеждани допълнително.
1.2.4. Подбор на извадка от производители от Съюза
(13)
Предвид видимо големия брой производители от Съюза в известието за откриване на процедура беше предвидено да се подбере извадка в съответствие с член 17 от основния регламент за целите на установяването на вреда.
(14)
В известието за откриване на процедура Комисията обяви, че е извършила временен подбор на извадка от производители от Съюза. Извадката се състоеше от пет дружества от общо 15-те производители от Съюза, които бяха известни преди започването на разследването, като те бяха подбрани въз основа на техните обем на продажби, размер и географско положение в Съюза. Те представляваха 37 % от общия обем на производството в Съюза по разчетни данни през РП. Заинтересованите страни бяха приканени да прегледат досието и да изразят мнението си относно това доколко удачен е посоченият избор в срок от 15 дни от датата на публикуване на известието за откриване на процедура. Нито една от заинтересованите страни не възрази срещу предложената извадка, включваща пет дружества.
(15)
Впоследствие един от петте производители от Съюза, включени в извадката, прекрати своето съдействие. Останалите четири дружества, включени в извадката, представляваха 31 % от общия обем на производството в Съюза по разчетни данни през РП. Поради това извадката беше сметната за представителна за промишлеността на Съюза.
1.2.5. Подбор на извадка от несвързани вносители
(16)
Предвид потенциално големия брой вносители, участващи в процедурата, в известието за откриване на процедура беше предвидено да се подбере извадка от вносителите в съответствие с член 17 от основния регламент. Двама вносители представиха поисканата информация и изразиха съгласие да бъдат включени в извадката в рамките на срока, определен в известието за откриване на процедура. Поради малкия брой вносители, заявили своя интерес, бе решено да не се подбира извадка.
1.3. Отговори на въпросника и проверки
(17)
Комисията изпрати въпросници до всички страни, за които бе известно, че са засегнати, и до всички други страни, които заявиха своя интерес в рамките на срока, определен в известието за откриване на процедура. Така че бяха изпратени въпросници на включените в извадката производители износители в Индия, на включените в извадката производители от Съюза, на оказалите съдействие вносители в Съюза и на всички ползватели, за които бе известно, че са засегнати от разследването.
(18)
Отговори бяха получени от включените в извадката производители износители и четиримата включени в извадката производители от Съюза. Нито един от вносителите и ползвателите не отговори на въпросника.
(19)
Комисията проучи и провери цялата представена от заинтересованите страни информация, счетена за необходима за целите на определянето на дъмпинга, произтичащата от него вреда и интереса на Съюза.
(20)
Една от страните заяви, че един от производителите износители е представил прекалено много искания за поверителност и не е предоставил версия с неповерителен характер на своите отговори на въпросника, която да съдържа достатъчно информация. По тази причина следва информацията, предоставена от въпросното дружество, да не се взема предвид, а дружеството да се третира като неоказала съдействие страна в рамките на разследването.
(21)
Версията с неповерителен характер на отговорите на въпросния производител износител, която включва първоначален отговор и допълнена версия, основаваща се на писмено искане за повече информация, обаче беше оценена още веднъж и счетена за достатъчно изчерпателна, за да бъде квалифицирана като отговор с неповерителен характер, съдържащ достатъчно информация. Поради тази причина искането беше отхвърлено.
(22)
Извършени бяха проверки на място в помещенията на следните страни:
Производители в Съюза:
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Grumello del Monte, Италия;
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Италия;
-
Ugivis S.A., Belley, Франция.
Производители износители в Индия:
-
Viraj Profiles Limited, Boisar, Dist. Thane, Махаращра
-
Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Dist. Thane, Махаращра
-
Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Гуджарат
1.4. Разследван период
(23)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода 1 април 2010 г.-31 март 2011 г. Изследването на тенденциите, които са от значение с оглед оценката на вредата, обхвана периода от януари 2008 г. до края на РП (наричан по-нататък „разглежданият период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(24)
Разглежданият продукт са скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия, понастоящем класирани в кодове по КН 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 и 7318 15 70.
2.2. Сходен продукт
(25)
Установено бе, че разглежданият продукт и произвежданият и продаван на вътрешния пазар в Индия продукт, както и продуктът, произвеждан и продаван на пазара на Съюза от промишлеността на Съюза, имат еднакви основни физически, химически и технически характеристики, както и че са предназначени за едни и същи основни видове употреба. Следователно те бяха приети за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Нормална стойност
(26)
За определяне на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо определи дали продажбите на сходния продукт на включените в извадката индийски производители износители на независими клиенти на вътрешния пазар са осъществени в представителни обеми, т.е. дали общият обем на тези продажби представлява не по-малко от 5 % от общия обем на техните продажби за износ за Съюза през РП.
(27)
За един от включените в извадката производители износители бе установено, че няма представителни продажби на сходния продукт на вътрешния пазар. За посочения производител износител нормалната стойност трябваше да се конструира на основание член 2, параграф 3 от основния регламент.
3.1.1. Оказали съдействие производители износители, включени в извадката, чийто обем като цяло на продажбите на вътрешния пазар е представителен
(28)
За включените в извадката производители износители с като цяло представителни продажби на вътрешния пазар Комисията впоследствие набеляза видовете на продукта, продавани на вътрешния пазар от производителите износители, които бяха еднакви или пряко сравними с видовете, продавани за износ в Съюза.
(29)
Продажбите на вътрешния пазар на конкретен вид на продукта бяха счетени за достатъчно представителни в случаите, когато обемът на този вид на продукта, продаван на вътрешния пазар на независими клиенти през РП, представляваше 5 % или повече от общия обем на сравнимия вид продукт, продаван за износ за Съюза.
(30)
След това Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар на засегнатите дружества могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено, като за всеки вид на продукта се установи процентът на рентабилните продажби на независими клиенти на вътрешния пазар през разследвания период.
(31)
Когато обемът на продажбите на даден вид на продукта, продаван на нетна продажна цена, равна или по-висока от изчислените производствени разходи, съставляваше над 80 % от общия обем на продажбите за дадения вид на продукта, и когато среднопретеглената цена на този вид беше равна или по-висока от производствените разходи, нормалната стойност се основаваше на действителната цена на вътрешния пазар. Тази цена беше изчислена като среднопретеглената стойност на цените при всички осъществени продажби на вътрешния пазар на този вид на продукта през РП, независимо дали тези продажби са били рентабилни или не.
(32)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта съставляваше 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид или когато среднопретеглената цена на този вид беше по-ниска от производствените разходи, нормалната стойност се основаваше на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност само на рентабилните продажби на този вид.
(33)
За видовете на продукта, които не са продавани в представителни количества на вътрешния пазар, нормалната стойност трябваше да се конструира на основание член 2, параграф 3 от основния регламент. За тази цел разходите за реализация, общите и административните разходи (РРОАР) и разумен марж на печалбата бяха добавени към собствените средни разходи на износителя за производство по вид на продукта през РП. В съответствие с член 2, параграф 6 от основния регламент процентът на РРОАР и маржът на печалбата се основаваха на среднопретеглената стойност на РРОАР и маржа на печалбата на продажбите на всеки вид на продукта в обичайни търговски условия за съответния производител износител.
3.1.2. Оказал съдействие производител износител, включен в извадката, чийто обем като цяло на продажбите на вътрешния пазар не е представителен
(34)
За оказалия съдействие производител износител, чийто обем на продажбите на вътрешния пазар не беше представителен, нормалната стойност беше конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент посредством добавяне към собствените разходи на дружеството за производство на сходния продукт на разходите за РОАР и разумен марж на печалба за вид на продукта през РП. В съответствие с член 2, параграф 6 от основния регламент процентът на РРОАР и маржът на печалбата се основаваха на среднопретеглената стойност на РРОАР и маржа на печалбата на продажбите на всеки вид на продукта в обичайни търговски условия за производителя износител.
3.2. Експортна цена
(35)
Продажните експортни цени бяха определени въз основа на действително платените или подлежащи на плащане цени за разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
3.3. Сравнение
(36)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено на базата на цената франко завода.
(37)
За да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(38)
На тази основа бяха взети предвид разходите за транспорт, навло и застраховка, заготовка, товарене и допълнителни разходи, както и разходите за опаковка, кредит, непосочени във фактурата отстъпки и комисиони, когато това беше приложимо и обосновано.
3.4. Дъмпингови маржове
3.4.1. За включените в извадката оказали съдействие производители износители
(39)
За включените в извадката дружества среднопретеглената нормална стойност за всеки вид от разглеждания продукт, изнасян за Съюза, беше сравнена със среднопретеглената експортна цена на съответния вид от разглеждания продукт, както е предвидено в член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(40)
Въз основа на гореизложената методология дъмпинговите маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза преди облагането с мито, са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Viraj Profiles Ltd.
0 %
Agarwal Fasteners Pvt. Ltd.
37,6 %
Raajratna Ventures Ltd.
12,0 %
(41)
Следва обаче да се отбележи, че индийският производител износител, за който не беше установен дъмпинг, представляваше 87 % от индийския износ за Съюза.
(42)
Въз основа на извършения от него анализ на документа за разгласяване на Комисията жалбоподателят изчисли разлика от 25 % между нормалната стойност, установена за включените в извадката производители износители, за които бе установен дъмпинг, и за дружеството, за което не бе установен дъмпинг. Жалбоподателят заяви, че на един конкурентен пазар не може да съществува подобна разлика и че тя не е реалистична за сектора за скрепителни елементи от неръждаема стомана. Освен това жалбоподателят отправи твърдение, че производителят износител, за който не е установен дъмпинг, е закупил отпадъчна неръждаема стомана от свързани дружества в Съюза и вследствие на това покупните цени на тази суровина не са надеждна основа за определяне на производствените разходи.
(43)
Нормалната стойност за оказалия съдействие износител, за който не беше установен дъмпинг, се базира на неговите производствени разходи за всеки вид на продукта, които са по-ниски в сравнение с разходите на останалите включени в извадката производители износители. Това се дължи основно на факта, че гореспоменатото дружество само произвежда неръждаема стомана от отпадъчна неръждаема стомана и поради това е напълно интегрирано и се възползва от икономии от мащаба, докато останалите дружества купуват валцдрат от неръждаема стомана, основната суровина за производството на скрепителни елементи от неръждаема стомана, на свободния пазар, включително от оказалия съдействие износител, за който не бе установен дъмпинг.
(44)
Нормалната стойност за оказалите съдействие производители износители, за които бе установен дъмпинг, до голяма степен бе определена въз основа на продажните цени на вътрешния пазар за всеки вид на продукта. На вътрешния пазар в Индия съществува ограничена конкуренция и оказалият съдействие износител, за който не бе установен дъмпинг, е продал през РП на вътрешния пазар количества, които не са представителни.
(45)
По отношение на закупуването на отпадъчна неръждаема стомана от производителя износител, за който не бе установен дъмпинг, разследването показа, че дружеството се е снабдило с отпадъчна неръждаема стомана както от свързани, така и от несвързани доставчици, като на последните се падат над 70 % от придобитите количества. Равнищата на покупните цени в двата случая са сравними, дори и ако се вземат предвид различните категории отпадъчен материал.
(46)
Вследствие на това определянето на нормална стойност за включените в извадката производители износители е потвърдено, а твърдението на жалбоподателя е отхвърлено.
3.4.2. За другите оказали съдействие производители износители
(47)
Среднопретегленият дъмпингов марж за оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката, беше изчислен в съответствие с разпоредбите на член 9, параграф 6 от основния регламент въз основа на маржовете, установени за включените в извадката производители износители, за които беше установен дъмпинг. На тази основа дъмпинговият марж, изчислен за оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката, бе определен на 24,6 % от цената CIF на границата на Съюза преди облагането с мито.
(48)
След разгласяването на намерението на Комисията да прекрати процедурата един от оказалите съдействие индийски производители износители настоя неговото искане за индивидуално разглеждане да бъде прието с аргумента, че разгласеният дъмпингов марж за оказалите съдействие производители износители, невключени в извадката, не отразява неговото положение.
(49)
Искането за индивидуално разглеждане не бе оценено от Комисията, тъй като при прекратяване на процедурата определянето на маржа вече не стои на дневен ред.
3.4.3. За неоказалите съдействие производители износители
(50)
По отношение на всички други износители в Индия Комисията първо определи нивото на съдействие. Беше направено сравнение между общите количества на износа, посочени в отговорите на формулярите за подбор на извадка от всички оказали съдействие производители износители, и общото количество на вноса от Индия според статистическите данни на Евростат. Установеният процент на съдействие беше 97 %. Въз основа на това бе преценено, че степента на сътрудничество е висока. Бе счетено за целесъобразно дъмпинговият марж за неоказалите съдействие производители износители да се определи на ниво, съответстващо на средната стойност на дъмпинговия марж, определена за оказалите съдействие производители износители, включени в извадката. Наличната информация действително показва, че средните експортни цени на неоказалите съдействие индийски износители през РП съответстват на цените, установени за оказалите съдействие производители износители. Освен това няма налични данни, които да показват различни нормални стойности за неоказалите съдействие производители износители.
(51)
На тази основа нивото на дъмпинг за цялата държава бе определено на 24,6 % от цената CIF на границата на Съюза преди облагане с мито.
4. ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
4.1. Производство на Съюза
(52)
Цялата налична информация относно производителите от Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, данните, събрани от производителите от Съюза преди и след започването на разследването, както и проверените отговори на въпросника на включените в извадката производители от Съюза, беше използвана за установяване на общото производство на Съюза.
(53)
Въз основа на тази информация общото производство на Съюза бе оценено на около 52 000 t през РП. Това включва производството на всички производители от Съюза, които заявиха своя интерес, и обема на производството по разчетни данни на производителите, които не изразиха становище по време на процедурата.
(54)
Както бе посочено в съображение 13 по-горе, за разследването на производителите от Съюза бе използван подбор на извадка. От 15-те производители от Съюза, които предоставиха данни преди откриването на процедурата, беше подбрана извадка от пет дружества. Впоследствие, както бе обяснено в съображение 15 по-горе, едно от дружествата реши да не съдейства на разследването. Останалите оказали съдействие дружества, включени в извадката, представляваха около 32 % от общия обем на производството на Съюза по разчетни данни през РП и беше сметнато, че те са представителни за промишлеността на Съюза.
4.2. Промишленост на Съюза
(55)
За всички известни производители от Съюза, посочени в съображение 52 по-горе, се приема, че съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и ще бъдат наричани по-нататък „промишлеността на Съюза“.
5. ВРЕДА
5.1. Предварителни бележки
(56)
Съответните статистически данни на Евростат за вноса, заедно с данните, представени в жалбата, и информацията, събрана от производителите от Съюза преди започването на разследването и след това, включително проверените отговори на въпросника на включените в извадката производители от Съюза, бяха използвани и при оценката на относимите фактори за настъпването на вреда.
(57)
Анализът на вредата се основава на данните на промишлеността на Съюза като цяло що се отнася до макроикономическите данни като производствен капацитет, натоварване на мощностите, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, трудова заетост и производителност.
(58)
Анализът на вредата се основава на данните на производителите от Съюза, включени в извадката, що се отнася до микроикономическите данни като цени на сделките, рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитал, стокови наличности и заплати.
(59)
Четиримата производители от Съюза, включени в извадката, бяха включени и в извадката на преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие на антидъмпинговите мерки, приложими за внос на скрепителни елементи от неръждаема стомана с произход от Китай и Тайван, приключено на 7 януари 2012 г. (4) В извадката в рамките на посоченото преразглеждане беше включено друго дружество, което не беше включено в извадката в рамките на настоящото разследване. Като се има предвид, че разглежданият период за целите на анализа на вредата се припокрива с периода на преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие на мерките, данните от 2008 г. и 2009 г са идентични, с изключение на данните за това единствено дружество. Чрез разгласяване на данните за 2008 г. и 2009 г. ще бъде възможно да бъдат извадени данните за дружеството, което не бе включено в извадката по настоящата процедура. Поради това микропоказателите като стокови наличности, заплати, инвестиции, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите и рентабилност бяха индексирани.
5.2. Потребление в Съюза
(60)
Потреблението в Съюза беше установено въз основа на обема на продажбите на промишлеността на Съюза в рамките на Съюза, посочен в жалбата и сверен с отговорите на въпросниците за подбора на извадката и проверените данни, получени от включените в извадката производители. В допълнение към това обемът на вноса, основаващ се на данните от Евростат за разглеждания период, също бе взет предвид.
(61)
На тази основа потреблението в Съюза показва следното развитие:
Таблица 1
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Потребление в Съюза (в тонове)
120 598
101 143
122 345
131 457
Индекс (2008 г. = 100)
100
84
101
109
Източник: Евростат, данни от жалбата и отговори на въпросника.
(62)
Общото потребление на пазара на ЕС е нараснало с 9% през разглеждания период. Между 2008 г. и 2009 г. е налице драстично намаляване с 16 %, като предполагаемата причина са неблагоприятните последици в световен мащаб от икономическата криза за пазара, след което потреблението е нараснало отново с 21 % между 2009 г. и 2010 г. и с още 7 % между 2010 г. и РП.
5.3. Внос от Индия
(63)
Вносът в Съюза от Индия показва следното развитие през разглеждания период:
Таблица 2
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на вноса от Индия (в тонове)
14 546
18 883
21 914
24 072
Индекс (2008 г. = 100)
100
130
151
165
Пазарен дял
12,1 %
18,7 %
17,9 %
18,3 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
155
149
152
Източник: Евростат и отговори на въпросника от производителите износители.
(64)
Вносът от Индия е нараснал значително (с 65 %) през разглеждания период. Това нарастване е било най-силно в периода между 2008 г. и 2009 г., когато вносът е нараснал рязко с 30 %, а потреблението е спаднало с 16 %. На годишна база вносът от Индия е продължил да нараства през 2010 г. (+16 %) и през РП (+10 %).
5.4. Цени на вноса и подбиване на цените
Таблица 3
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Средна цена на вноса в евро/тон
3 531
2 774
2 994
3 216
Индекс (2008 г. = 100)
100
79
85
91
Източник: Евростат и отговори на въпросника от включените в извадката производители от ЕС.
(65)
Като цяло средната цена на вноса от Индия е намаляла с 9 % през разглеждания период. Това обяснява нарастването на пазарния дял на Индия от 12,1 % на 18,3 % за същия период. Най-голямото нарастване е било в периода между 2008 г. и 2009 г., когато индийските износители са увеличили пазарния си дял с над 6 процентни пункта.
(66)
За целите на установяването на подбиване на цените през РП бяха сравнени среднопретеглените продажни цени на включените в извадката производители от Съюза по вид на продукта за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, със съответните среднопретеглени цени на вноса от Индия за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани със съществуващите мита и разходите, последващи вноса.
(67)
Сравнението на цените беше извършено за всеки отделен вид сделки на същото ниво на търговия, надлежно коригирано при необходимост, и след приспадането на рабати и отстъпки. От резултата от сравнението, изразен като процентен дял от оборота на включените в извадката производители от Съюза през РП, е видно, че е налице подбиване на цените в размер от 3 % до 13 %. В тази връзка следва да се отбележи, че индийският производител износител, за който не беше установен дъмпинг, е имал най-висок марж на подбиване на цените.
5.5. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(68)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент изследването на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше оценка на всички икономически показатели, определени за промишлеността на Съюза през анализирания период.
5.5.1. Производствен капацитет, производство и натоварване на мощностите
Таблица 4
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на производството (в тонове)
69 514
56 396
62 213
51 800
Индекс (2008 г. = 100)
100
81
89
75
Производствен капацитет (в тонове)
140 743
127 200
128 796
111 455
Индекс (2008 г. = 100)
100
90
92
79
Натоварване на мощностите
49 %
44 %
48 %
46 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
90
98
94
Източник: целият отрасъл на промишлеността на Съюза.
(69)
Таблицата по-горе показва, че производството е намаляло значително (с 25 %) през разглеждания период. В съответствие със спада в търсенето производството е намаляло рязко (с 19 %) през 2009 г., след което е нараснало с около 10 % през 2010 г. През РП, макар потреблението в Съюза да е нараснало със 7 %, производството на Съюза е намаляло отново с около 17 % в сравнение с предходната година.
(70)
Производственият капацитет на промишлеността на Съюза е намалял с около 21 % през разглеждания период. Натоварването на мощностите също е намаляло през разглеждания период, като през цялото време се е задържало под 50 %.
5.5.2. Обем на продажбите и пазарен дял
Таблица 5
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на продажбите (в тонове)
56 042
44 627
45 976
48 129
Индекс (2008 г. = 100)
100
80
82
86
Пазарен дял
46,5 %
44,1 %
37,6 %
36,6 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
95
81
79
Източник: целият отрасъл на промишлеността на Съюза.
(71)
В условията на нарастващо потребление (+9 %) обемът на продажбите на сходния продукт при продажбата му на първия независим клиент в Съюза е намалял с 14 % през разглеждания период. Вследствие на това пазарният дял е намалял от 46,5 % през 2008 г. на 36,6 % през РП. След рязко намаляване през 2009 г. (- 20 %) обемът на продажбите леко се е увеличил през 2010 г. и през РП.
5.5.3. Растеж
(72)
Потреблението в Съюза е нараснало с 9 % в периода между 2008 г. и РП. Обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза обаче са намалели през същия период - съответно с 14 % и с 21 %. Същевременно вносът от Индия е нараснал значително (с 65 %).
5.5.4. Трудова заетост
Таблица 6
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Брой на заетите лица
1 007
863
821
761
Индекс (2008 г. = 100)
100
86
82
76
Производителност (единица/заето лице)
Индекс (2008 г. = 100)
100
95
110
99
Източник: целият отрасъл на промишлеността на Съюза.
(73)
Поради свиващата се стопанска дейност на промишлеността на Съюза броят на заетите лица е бил съответно намален с 24 % през разглеждания период. Между 2008 г. и РП средните разходи за труд на заето лице са нараснали с 6 %.
(74)
През разглеждания период производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, измерена като продукция на заето лице за една година, леко е намаляла (с 1 %). Тя е достигнала най-ниското си равнище през 2009 г., след което е започнала да нараства с наближаването на РП.
5.5.5. Средни единични цени в Съюза
Таблица 7
2008 г
2009 г.
2010 г.
РП
Единична цена в ЕС за несвързани клиенти (в евро/тон)
4 336
2 792
3 914
4 244
Индекс (2008 г. = 100)
100
64
90
98
Източник: отговори на въпросника от включените в извадката производители.
(75)
Средните продажни цени са намалели с 2 % през разглеждания период. През 2009 г. промишлеността на Съюза е било принудена да намали продажните си цени с 36 % в условията на икономическия спад и на рязко намаляване на цените на вноса от Индия (-21 %). През 2010 г. и през РП продажните цени на промишлеността на Съюза отново са нараснали.
(76)
Разследването показа, че намаляването на продажните цени през 2009 г. отразява намаляването на разходите, които са се понижили с 18 % в сравнение с равнищата от 2008 г. Това намаляване на разходите се дължи преди всичко на намаляването на цените на суровините, особено тези на никела, при който се наблюдава нестабилно развитие на цените. Промишлеността на Съюза обаче е била принудена да намали продажните си цени в по-голяма степен в сравнение с намаляването на разходите с оглед на нарастването на вноса от Индия на ниски цени през 2009 г.
5.5.6. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
Таблица 8
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Рентабилност на продажбите на ЕС (% от нетните продажби)
Индекс (2008 г. = 100)
- 100
- 442
-74
-24
Паричен поток
Индекс (2008 г. = 100)
- 100
-1 827
-40
- 171
Инвестиции (в евро)
Индекс (2008 г. = 100)
100
29
59
6
Възвръщаемост на инвестициите
Индекс (2008 г. = 100)
100
284
59
28
Източник: отговори на въпросника от включените в извадката производители от ЕС.
(77)
Разследването показа, че макар намаляването на продажните цени донякъде да е отразило намаляването на разходите, цените на промишлеността на Съюза са били подложени на натиск поради вноса на скрепителни елементи от неръждаема стомана от Индия. Рентабилността на промишлеността на Съюза е била отрицателна от началото на разглеждания период. Особено през 2009 г. промишлеността на Съюза е била принудена да намали продажните си цени в по-голяма степен в сравнение с намаляването на разходите с оглед на нарастването на вноса от Индия на ниски цени. Това води до значително влошаване на рентабилността през въпросната година. През 2010 г. и през РП обаче рентабилността се е подобрила, макар да е останала отрицателна.
(78)
Паричният поток, който представлява способността на промишлеността сама да финансира своите дейности, е следвал подобна тенденция като тази при рентабилността. Той е достигнал най-ниското си равнище през 2009 г., след което е показал тенденция към нарастване и е станал положителен през РП.
(79)
След като през 2008 г. са извършени инвестиции в производството на скрепителни елементи от неръждаема стомана, инвестициите са намалели с около 94 % през разглеждания период. По отношение на възвръщаемостта на инвестициите се забелязва подобна отрицателна тенденция в съответствие с отрицателните резултати на промишлеността на Съюза през разглеждания период и през цялото време тя е останала отрицателна.
(80)
Тенденциите при рентабилността, паричния поток и ниското равнище на инвестиции показват, че включените в извадката производители от ЕС може би са изпитвали затруднения да привличат капитал.
5.5.7. Стокови наличности
Таблица 9
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Стокови наличности на промишлеността на Съюза в края на периода
Индекс (2008 г. = 100)
100
92
100
103
Източник: отговори на въпросника от включените в извадката производители от ЕС.
(81)
Равнището на стоковите наличности на включената в извадката промишленост на Съюза се е увеличило с 3 % през разглеждания период. През 2009 г. равнището на стоковите наличности в края на периода е намаляло с 8 %; след това, през 2010 г. и през РП, то е нараснало съответно с 8 % и 3 %.
5.5.8. Степен на действителния дъмпингов марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(82)
Припомня се, че за най-големия индийски производител износител, представляващ 87 % от индийския износ за Съюза през РП, не бе установен дъмпинг. Съответно дъмпинговият внос е възлизал на 13 % от общия обем на износа на скрепителни елементи от неръждаема стомана от Индия за Съюза. Като се имат предвид обемът, пазарният дял и цените на дъмпинговия внос от Индия, влиянието на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза може да се смята за несъществено.
5.6. Заключение относно вредата
(83)
Разследването показа, че повечето от показателите за настъпването на вреда, като производството (-25 %), натоварването на мощностите (-6 %), обемът на продажбите (-14 %), пазарният дял (-21 %) и трудовата заетост (-24 %), са се влошили през разглеждания период. В условията на нарастващо потребление са намалели както обемът на продажбите, така и пазарният дял. Обемът на продажбите леко се е повишил през 2010 г. и през РП в сравнение с 2009 г.; промишлеността на Съюза обаче не е могла да си върне загубения пазарен дял с оглед на нарастването на вноса от Индия, който постоянно се е увеличавал през разглеждания период на цени, които постоянно са подбивали тези на промишлеността на Съюза.
(84)
Освен това сериозно са били засегнати показателите за настъпването на вреда, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като паричният поток и рентабилността. Това означава, че е била компрометирана способността на промишлеността на Съюза да привлича капитал.
(85)
С оглед на гореизложеното бе направено заключението, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
6. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
6.1. Въведение
(86)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент бе разгледано дали дъмпинговият внос с произход от Индия е причинил вреда на промишлеността на Съюза до такава степен, че тази вреда да бъде класифицирана като съществена. Разгледани бяха и други известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които по същото време са могли да нанесат вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези други фактори, не е счетена за дължаща се на дъмпинговия внос.
(87)
Припомня се, че за най-големия индийски производител износител, посочен в съображения 40 и 41, представляващ 87 % от индийския износ в Съюза през РП, не бе установен дъмпинг. Следователно едва 13 % от индийския внос на разглеждания продукт за Съюза през РП е бил осъществен на дъмпингови цени. Пазарният дял на този дъмпингов внос през РП е бил 2 %.
6.2. Въздействие на дъмпинговия внос
(88)
Разследването показа, че потреблението в Съюза е нараснало с 9 % през разглеждания период, докато обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е намалял с 14 %, а пазарният дял е намалял с 21 %.
(89)
По отношение на цените бе установено, че средните цени на дъмпинговия внос подбиват средните продажни цени на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Те обаче са били с около 12 % по-високи от цените на индийското дружество, за което не беше установен дъмпинг.
(90)
С оглед на гореизложеното се смята, че ограниченият обем на дъмпинговия внос от Индия, който е осъществен на цени, по-високи от цените на недъмпинговия внос, може да е изиграл само силно ограничена роля, ако изобщо е изиграл някаква роля, за влошаването на състоянието на промишлеността на Съюза.
6.3. Въздействие на други фактори
6.3.1. Недъмпингов внос от Индия
(91)
Общият обем на вноса от Индия се е увеличил драстично с 65 % през разглеждания период, като е повишил пазарния дял на този внос от 12,1 % на 18,3 %. Както беше обяснено по-горе обаче, недъмпинговият внос е представлявал 87 % от общия обем на индийския внос през РП, което отговаря на пазарен дял от 15 % през РП, в сравнение с пазарен дял от 2 % на дъмпинговия внос от Индия за същия период.
(92)
Цените на вноса от Индия са намалели като цяло с 9 % през разглеждания период, като през цялото време са останали по-ниски от цените на вноса от останалата част от света и от продажните цени на промишлеността на Съюза. Струва си да се отбележи обаче, че, както беше обяснено в съображение 89, за средните цени на недъмпинговия внос бе установено, че подбиват цените на промишлеността на Съюза в по-голяма степен, отколкото тези на дъмпинговия внос.
6.3.2. Внос от други трети държави
Таблица 10
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на вноса от други трети държави (в тонове)
50 010
37 633
54 454
59 255
Индекс (2008 г. = 100)
100
75
109
118
Пазарен дял на вноса от други трети държави
41,5 %
37,2 %
44,5 %
45,1 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
90
107
109
Средна цена на вноса от други трети държави (в евро/тон)
5 380
5 236
5 094
5 234
Индекс (2008 г. = 100)
100
97
95
97
Обем на вноса от Малайзия (в тонове)
13 712
9 810
9 611
9 966
Пазарен дял на вноса от Малайзия
11,4 %
9,7 %
7,9 %
7,6 %
Средна цена на вноса от Малайзия (в евро/тон)
4 203
2 963
3 324
3 633
Обем на вноса от Филипините (в тонове)
7 046
5 406
15 576
18 149
Пазарен дял на вноса от Филипините
5,8 %
5,3 %
12,7 %
13,8 %
Средна цена на вноса от Филипините (в евро/тон)
4 645
3 474
3 714
3 912
Обем на вноса от Китайската народна република (в тонове)
2 332
2 452
3 217
3 288
Пазарен дял на вноса от Китайската народна република
1,9 %
2,4 %
2,6 %
2,5 %
Средна цена на вноса от Китайската народна република (в евро/тон)
4 004
4 561
5 272
5 648
Обем на вноса от Тайван (в тонове)
4 304
3 703
6 451
6 640
Пазарен дял на вноса от Тайван
3,6 %
3,7 %
5,3 %
5,1 %
Средна цена на вноса от Тайван (в евро/тон)
5 092
4 719
4 755
4 943
Източник: Евростат
(93)
Според данните на Евростат обемът на вноса в Съюза на скрепителни елементи от неръждаема стомана с произход от други трети държави е нараснал с 18 % през разглеждания период. Същевременно средните цени на вноса са намалели с около 3 % през разглеждания период, а пазарният дял на вноса е нараснал с около 9 %.
(94)
От 19 ноември 2005 г. са в сила антидъмпингови мерки по отношение на вноса на скрепителни елементи от неръждаема стомана от Китайската народна република и Тайван. Въпреки тези мерки вносът от тези държави е нараснал значително през разглеждания период, макар пазарните дялове да са останали по-скоро скромни, съответно 2,5 % и 5,1 % през РП. Други основни източници на внос са Филипините и Малайзия. Вносът особено от Филипините е нараснал значително през разглеждания период, като неговият пазарен дял се е увеличил от 5,8 % през 2008 г. на 13,8 % през РП.
(95)
Що се отнася до Малайзия, през разглеждания период е наблюдавана тенденция към намаляване, но независимо от това пазарният дял на вноса все още е бил 7,6 % през РП. Обемът на вноса от Филипините е нараснал значително през разглеждания период. Както беше установено в хода на разследването обаче, средната цена на вноса от Филипините е била много по-висока, а именно с около 20 % над средната цена на скрепителните елементи от неръждаема стомана от Индия.
(96)
Що се отнася до цените на вноса, средните цени на вноса като цяло от други трети държави са останали относително стабилни през разглеждания период и през цялото време са били над средните продажни цени на промишлеността на Съюза и средните цени на вноса от Индия.
(97)
Въз основа на гореизложеното се прави заключението, че вносът от други трети държави не е способствал за съществената вреда, претърпяна от промишлеността на Съюза.
6.3.3. Икономическа криза
(98)
Икономическата криза донякъде обяснява свиването на потреблението в Съюза през 2009 г. Въпреки това си струва да се отбележи, че независимо от спада в потреблението с 16 % през 2009 г. обемът на вноса от Индия е нараснал с 30 %.
(99)
През 2010 г. и през РП потреблението в Съюза е нараснало в съответствие с общото икономическо възстановяване. Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза обаче е нараснал съвсем слабо, с 3 % през 2010 г. и с 4,7 % през РП. Това става на фона на годишно нарастване на вноса от Индия съответно с 16 % и 10 %.
(100)
При нормални икономически условия и при липса на силен натиск върху цените и повишено ниво на дъмпинговия внос от Индия промишлеността на Съюза е можела да срещне известни трудности при справяне с понижаването на потреблението и с увеличаването на постоянните разходи за единица продукция, предизвикано от пониженото натоварване на мощностите, с което се е сблъскала. Вносът обаче от Индия на ниски цени, за преобладаващата част от който бе установено, че не е дъмпингов, е усилил въздействието на икономическия спад и дори по време на общото икономическо възстановяване промишлеността на Съюза не е могла да възстанови позициите си и да си върне пазарния дал, загубен заради вноса от Индия.
(101)
Поради това, въпреки че икономическата криза през периода 2008-2009 г. може да е допринесла за лошите резултати на промишлеността на Съюза, не може да се счита, че тя е изиграла съществена роля за вредоносната ситуация за промишлеността на Съюза.
6.3.4. Износ, осъществен от включената в извадката промишленост на Съюза
Таблица 12
2008г.
2009г.
2010г.
РП
Експортни продажби (в тонове)
967
689
933
884
Индекс (2008 г. = 100)
100
71
97
91
Единична продажна цена (в евро)
4 770
3 060
4 020
4 313
Индекс (2008 г. = 100)
100
64
84
90
Източник: отговори на въпросника от включените в извадката производители от ЕС.
(102)
През разглеждания период обемът на експортните продажби на включената в извадката промишленост на Съюза е намалял с 9 %, а средните експортни цени - с 10 %. Макар да не може да се изключи възможността отрицателната тенденция по отношение на осъществения износ да е имала допълнително отрицателно въздействие върху промишлеността на Съюза, се смята, че с оглед на ниския обем на износа спрямо продажбите на пазара на Съюза, това въздействие не е съществено по отношение на установената вреда.
6.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(103)
Гореизложеният анализ доказа, че през разглеждания период е отбелязано значително увеличение на обема и на пазарния дял на вноса с произход от Индия на ниски цени. Освен това беше установено, че този внос постоянно е подбивал цените, на които промишлеността на Съюза е продавала на пазара на Съюза.
(104)
Въпреки това, с оглед на констатацията, че най-големият индийски производител износител, който е представлявал 87 % от индийския износ за Съюза през РП, не е изнасял за Съюза скрепителни елементи от неръждаема стомана на дъмпингови цени, се смята, че не съществуват достатъчно основания за установяване на причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос, който възлиза на едва 13 % от общото количество на износа от Индия, и претърпяната от промишлеността на Съюза вреда. Действително не може да се твърди, че дъмпинговият износ от Индия, с оглед на ограничения му обем и силно ограничения му пазарен дял (2 %), както и на факта, че цените на този внос са били средно с 12 % по-високи от цените на недъмпинговия внос, е бил причината за претърпяната от промишлеността на Съюза вреда.
(105)
Анализът на други известни фактори, които са могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, сред които са недъмпинговият внос, вносът от други трети държави, икономическата криза и износът, осъществен от включената в извадката промишленост на Съюза, показа, че претърпяната от промишлеността на Съюза вреда изглежда се дължи на въздействието на недъмпинговия внос от Индия, който представлява 87 % от целия индийски износ за Съюза през РП и който е осъществен на значително по-ниски цени в сравнение с дъмпинговия внос.
7. ПРЕКРАТЯВАНЕ НА АНТИДЪМПИНГОВАТА ПРОЦЕДУРА
(106)
При липсата на съществена причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос и претърпяната от промишлеността на Съюза вреда се приема, че не са необходими антидъмпингови мерки и поради това настоящата антидъмпингова процедура следва да бъде прекратена в съответствие с член 9, параграф 2 от основния регламент.
(107)
Жалбоподателят и всички останали заинтересованите страни бяха съответно информирани за това и им бе предоставена възможност за коментар. Полученият коментар не промени заключението, че настоящата антидъмпингова процедура следва да бъде прекратена.
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Антидъмпинговата процедура във връзка с вноса на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия, понастоящем класирани в кодове по КН 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 и 7318 15 70, се прекратява.
Член 2
Настоящото решение влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Брюксел на 22 март 2012 година.
SKLEP KOMISIJE
z dne 22. marca 2012
o zaključku protidampinškega postopka glede uvoza nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz Indije
(2012/163/EU)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 9 Uredbe,
po posvetovanju s svetovalnim odborom,
ob upoštevanju naslednjega:
1. POSTOPEK
1.1. Začetek
(1)
Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je 13. maja 2011 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (2) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku), objavila začetek protidampinškega postopka v zvezi z uvozom v Unijo nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz Indije (v nadaljnjem besedilu: zadevni izdelek).
(2)
Komisija je istega dne z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (3), objavila začetek protidampinškega postopka v zvezi z uvozom v Unijo nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz Indije ter uvedla ločeno preiskavo.
(3)
Protidampinški postopek je bil uveden na podlagi pritožbe, ki jo je 31. marca 2011 vložil Evropski zavod za industrijske pritrdilne elemente - EiFi (v nadaljnjem besedilu: pritožnik) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov v Uniji. Pritožba je vsebovala prima facie dokaze o dampingu navedenega izdelka in o znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo, da se upraviči začetek preiskave.
1.2. Strani, ki jih postopek zadeva
(4)
Komisija je pritožnika, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike, znane uvoznike, uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, ter indijske organe uradno obvestila o začetku postopka. Zainteresirane strani so imele možnost, da predstavijo svoja stališča v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.
(5)
Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.
1.2.1. Vzorčenje za proizvajalce izvoznike iz Indije
(6)
Zaradi očitno velikega števila proizvajalcev izvoznikov iz Indije je bilo v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje za ugotavljanje dampinga v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe.
(7)
Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in v tem primeru izbrala vzorec, so bili proizvajalci izvozniki iz Indije pozvani, da se javijo v 15 dneh od datuma začetka preiskave in zagotovijo osnovne informacije o svojem izvozu in domači prodaji, o svojih natančno opredeljenih dejavnostih v zvezi s proizvodnjo in prodajo zadevnega izdelka, ter imena in dejavnosti vseh povezanih družb, vključenih v proizvodnjo in prodajo zadevnega izdelka med 1. aprilom 2010 in 31. marcem 2011 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave ali OP).
(8)
Potrebne informacije je predložilo skupaj pet proizvajalcev izvoznikov, vključno s skupino povezanih družb iz Indije, in se strinjalo z vključitvijo v vzorec v navedenem roku iz obvestila o začetku. Te sodelujoče družbe so poročale o izvozu zadevnega izdelka v Unijo v obdobju preiskave. Primerjava med podatki Eurostata o uvozu in obsegom izvoza zadevnega izdelka v Unijo, ki ga je za obdobje preiskave navedlo pet sodelujočih družb, je pokazala, da je bilo sodelovanje indijskih proizvajalcev izvoznikov skoraj 100-odstotno. Zato je bil vzorec izbran na podlagi informacij, ki jih je predložilo teh pet proizvajalcev izvoznikov.
(9)
V skladu s členom 17(1) osnovne uredbe je bil vzorec izbran na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo, ki ga je mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. Na podlagi informacij, ki so jih predložili proizvajalci izvozniki, je Komisija izbrala vzorec treh proizvajalcev izvoznikov z največjim obsegom izvoza v Unijo. Na podlagi informacij o vzorčenju so izbrane družbe ali skupine predstavljale 99 % celotnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo v OP, ki so ga navedli sodelujoči proizvajalci izvozniki. Zato se je štelo, da bo takšen vzorec omogočil omejitev preiskave na razumno število proizvajalcev izvoznikov, ki jih je mogoče preiskati v razpoložljivem času ob zagotavljanju visoke stopnje reprezentativnosti.
1.2.2. Izbira vzorca sodelujočih izvoznikov proizvajalcev iz Indije
(10)
V skladu s členom 17(1) osnovne uredbe je bilo z zadevnimi stranmi in indijskimi organi opravljeno posvetovanje o izbiri vzorca. Dva nevzorčena proizvajalca izvoznika sta želela biti vključena v vzorec. Vendar je bilo glede na reprezentativnost predlaganega vzorca, kot je navedeno v uvodni izjavi (8), sklenjeno, da vzorca ni treba spremeniti ali razširiti.
1.2.3. Individualne preiskave družb, ki niso bile izbrane v vzorec
(11)
Dva sodelujoča proizvajalca izvoznika, ki nista bila vključena v vzorec, sta zaprosila za individualno preiskavo in poslala izpolnjen vprašalnik o protidampingu v določenem roku.
(12)
Glede na sklep, da je iz razlogov, navedenih v nadaljnjem besedilu, sedanji protidampinški postopek treba zaključiti, zahteve za individualno preiskavo niso bile nadalje obravnavane.
1.2.4. Vzorčenje proizvajalcev Unije
(13)
Zaradi očitno velikega števila proizvajalcev Unije je bilo v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje za ugotavljanje škode v skladu s členom 17 osnovne uredbe.
(14)
Komisija je v obvestilu o začetku napovedala, da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. Od 15 proizvajalcev Unije, ki so bili znani pred začetkom preiskave, je ta vzorec zajemal pet družb, izbranih na podlagi njihovega obsega prodaje, velikosti in geografskega položaja v Uniji. Predstavljale so 37 % celotne proizvodnje Unije v OP. Zainteresirane strani so bile pozvane, da pregledajo dokumentacijo in predložijo pripombe o ustreznosti te izbire v 15 dneh od datuma objave obvestila o začetku. Nobena zainteresirana stran ni nasprotovala predlaganemu vzorcu, ki zajema pet družb.
(15)
Eden od petih vzorčenih proizvajalcev Unije je svoje sodelovanje naknadno prekinil. Ostale štiri vzorčene družbe so predstavljale 31 % skupne ocenjene proizvodnje Unije v OP. Zato se je vzorec štel za reprezentativnega za industrijo Unije.
1.2.5. Vzorčenje nepovezanih uvoznikov
(16)
Glede na potencialno veliko število uvoznikov, ki jih postopek zadeva, je bilo v obvestilu o začetku predvideno tudi vzorčenje za uvoznike v skladu s členom 17 osnovne uredbe. Dva uvoznika sta zagotovila zahtevane informacije in se strinjala z vključitvijo v vzorec v roku iz obvestila o začetku. Glede na majhno število uvoznikov, ki so se javili, je bilo sklenjeno, da se vzorčenje ne uporabi.
1.3. Izpolnjeni vprašalniki in preveritve
(17)
Komisija je poslala vprašalnike vsem stranem, za katere je znano, da jih to zadeva, in vsem drugim stranem, ki so se javile v roku iz obvestila o začetku. Vprašalniki so bili tako poslani vzorčenim proizvajalcem izvoznikom v Indiji, vzorčenim proizvajalcem Unije, sodelujočim uvoznikom v Uniji in vsem uporabnikom, za katere je znano, da jih preiskava zadeva.
(18)
Izpolnjene vprašalnike so vrnili vzorčeni proizvajalci izvozniki in štirje vzorčeni proizvajalci Unije. Nihče od uvoznikov ali uporabnikov ni odgovoril na vprašalnik.
(19)
Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so jih predložile zainteresirane strani in so se ji zdele potrebne za določitev dampinga, nastale škode in interesa Unije.
(20)
Ena stran je trdila, da je en proizvajalec izvoznik prevečkrat vložil zahtevek za zaupnost in da ni zagotovil dovolj smiselne javne različice svojega izpolnjenega vprašalnika. Zato se informacije, ki jih je predložila ta družba, ne smejo upoštevati, družba pa se mora obravnavati kot nesodelujoča stran v preiskavi.
(21)
Vendar je bila nezaupna različica odgovora tega proizvajalca izvoznika, ki zajema prvi odgovor in dopolnjeno različico na podlagi poziva k dopolnitvi, še enkrat ocenjena in ugotovljeno je bilo, da je dovolj celovita, da se lahko šteje za smiseln javni odgovor. Zato je bila ta trditev zavrnjena.
(22)
Preveritveni obiski so bili izvedeni v prostorih naslednjih strani:
proizvajalci v Uniji:
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Grumello del Monte, Italija;
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Italija;
-
Ugivis S.A., Belley, Francija;
proizvajalci izvozniki v Indiji:
-
Viraj Profiles Limited, Boisar, Dist. Thane, Maharaštra;
-
Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Dist. Thane, Maharaštra;
-
Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Gudžarat.
1.4. Obdobje preiskave
(23)
Preiskava dampinga in povzročene škode je zajela obdobje od 1. aprila 2010 do 31. marca 2011. Preučitev trendov, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od januarja 2008 do konca OP (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje).
2. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
2.1. Zadevni izdelek
(24)
Zadevni izdelek so nekateri pritrdilni elementi iz nerjavnega jekla in njihovi deli s poreklom iz Indije, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 in 7318 15 70.
2.2. Podobni izdelek
(25)
Ugotovljeno je bilo, da imajo zadevni izdelek, izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu Indije, ter izdelek, ki ga industrija Unije proizvaja in prodaja na trgu Unije, enake osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter enake osnovne uporabe. Zato so se ti izdelki šteli za podobne v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.
3. DAMPING
3.1. Normalna vrednost
(26)
Za določitev normalne vrednosti v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe je Komisija najprej ugotavljala, ali je bil obseg domače prodaje podobnega izdelka vzorčenih indijskih proizvajalcev izvoznikov neodvisnim strankam reprezentativen, tj. ali je celoten obseg takšne prodaje predstavljal najmanj 5 % celotnega obsega prodaje za izvoz v Unijo med OP.
(27)
Za enega vzorčenega proizvajalca izvoznika je bilo ugotovljeno, da njegova prodaja podobnega izdelka na domačem trgu ni bila reprezentativna. Za tega proizvajalca izvoznika je bilo treba normalno vrednost določiti na podlagi člena 2(3) osnovne uredbe.
3.1.1. Vzorčeni proizvajalci izvozniki z v celoti reprezentativnim obsegom domače prodaje
(28)
Za vzorčene proizvajalce izvoznike z v celoti reprezentativno domačo prodajo je Komisija naknadno opredelila tiste vrste izdelka, ki jih proizvajalci izvozniki prodajajo na domačem trgu, in ki so enaki ali neposredno primerljivi z vrstami, prodanimi za izvoz v Unijo.
(29)
Domača prodaja posamezne vrste izdelka se je štela za dovolj reprezentativno, če je obseg prodaje navedene vrste izdelka neodvisnim strankam na domačem trgu v OP predstavljal 5 % ali več celotnega obsega prodaje primerljive vrste izdelka za izvoz v Unijo.
(30)
Komisija je naknadno preučila, ali se lahko domača prodaja zadevnih družb šteje za prodajo v okviru običajnega poteka trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. Pri tem je bil za vsako vrsto izdelka določen delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu v obdobju preiskave.
(31)
Če je obseg prodaje vrste izdelka, prodanega po neto prodajni ceni, enaki ali višji od stroškov proizvodnje, predstavljal več kot 80 % celotnega obsega prodaje navedene vrste in če je bila tehtana povprečna cena navedene vrste enaka ali višja od stroškov proizvodnje, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni. Ta cena je bila izračunana kot tehtano povprečje cen celotne domače prodaje navedene vrste v OP, ne glede na to, ali je bila prodaja dobičkonosna ali ne.
(32)
Kadar je obseg dobičkonosne prodaje vrste izdelka predstavljal 80 % ali manj celotnega obsega prodaje navedene vrste ali kadar je bila tehtana povprečna cena navedene vrste nižja od stroškov proizvodnje, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje dobičkonosne prodaje samo navedene vrste.
(33)
Za vrste izdelkov, ki na notranjem trgu niso bili prodani v reprezentativnih količinah, je bilo treba normalno vrednost oblikovati na podlagi člena 2(3) osnovne uredbe. Zato so bili povprečnim izvoznikovim stroškom proizvodnje za posamezne vrste izdelka v OP prišteti prodajni, splošni in administrativni stroški (PSA-stroški) ter razumna stopnja dobička. V skladu s členom 2(6) osnovne uredbe sta odstotek za PSA-stroške in stopnja dobička temeljila na povprečnih PSA-stroških in stopnji dobička od prodaje vsake vrste izdelka v običajnem poteku trgovine posameznega proizvajalca izvoznika.
3.1.2. Vzorčeni proizvajalec izvoznik brez v celoti reprezentativnega obsega domače prodaje
(34)
Za sodelujočega proizvajalca izvoznika, ki ni imel reprezentativne domače prodaje, je bila normalna vrednost v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe določena tako, da so bili proizvodnim stroškom družbe za podobni izdelek prišteti PSA-stroški in razumna stopnja dobička na vrsto izdelka v OP. V skladu s členom 2(6) osnovne uredbe sta odstotek za PSA-stroške in stopnja dobička temeljila na povprečnih PSA-stroških in stopnji dobička od prodaje vsake vrste izdelka v običajnem poteku trgovine proizvajalca izvoznika.
3.2. Izvozna cena
(35)
V skladu s členom 2(8) osnovne uredbe so bile izvozne prodajne cene določene na podlagi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo za zadevni izdelek.
3.3. Primerjava
(36)
Primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno je bila izvedena na podlagi franko tovarna.
(37)
Da bi se zagotovila poštena primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno, so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen.
(38)
Na podlagi tega so bili izvedeni popravki za prevozne stroške, stroške čezmorskega prevoza, zavarovalne in manipulativne stroške, stroške natovarjanja in tozadevne stroške, stroške pakiranja, stroške kreditov, popuste, ki niso navedeni na računu, ter provizije, kadar je bilo to ustrezno in upravičeno.
3.4. Stopnje dampinga
3.4.1. Za vzorčene sodelujoče proizvajalce izvoznike
(39)
Za vzorčene družbe se je tehtana povprečna normalna vrednost vsake vrste zadevnega izdelka, izvoženega v Unijo, primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka, kakor je določeno v členu 2(11) in (12) osnovne uredbe.
(40)
Stopnje dampinga, izražene kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, na podlagi navedene metodologije znašajo:
Družba
Stopnja dampinga
Viraj Profiles Ltd.
0 %
Agarwal Fasteners Pvt. Ltd.
37,6 %
Raajratna Ventures Ltd.
12,0 %
(41)
Vendar je treba navesti, da je indijski proizvajalec izvoznik, za katerega damping ni bil ugotovljen, predstavljal 87 % indijskega izvoza v Unijo.
(42)
Na podlagi analize dokumenta Komisije o razkritju je pritožnik izračunal razliko v višini 25 % med normalno vrednostjo, določeno za proizvajalce izvoznike v vzorcu, za katere je bil ugotovljen damping, in za družbo, za katero damping ni bil ugotovljen. Pritožnik je trdil, da takšna razlika ne more obstajati na konkurenčnem trgu in da ni realna za industrijo pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla. Poleg tega je pritožnik trdil, da je proizvajalec izvoznik, za katerega damping ni bil ugotovljen, nabavljal ostanke iz nerjavnega jekla pri povezanih družbah v Uniji in da zato nakupne cene te surovine niso bile zanesljive za določitev stroškov proizvodnje.
(43)
Normalna vrednost za sodelujočega izvoznika, za katerega damping ni bil ugotovljen, je temeljila na njegovih stroških proizvodnje za vrsto izdelka, ki so nižji od stroškov drugega vzorčenega proizvajalca izvoznika. To je predvsem posledica dejstva, da prva družba sama proizvaja nerjavno jeklo iz ostankov iz nerjavnega jekla in je zato v celoti integrirana in izkorišča ugodnosti ekonomije obsega, medtem ko slednje družbe kupujejo valjano žico iz nerjavnega jekla, glavno surovino za proizvodnjo pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla, na odprtem trgu, tudi od sodelujočega izvoznika, za katerega damping ni bil ugotovljen.
(44)
Normalna vrednost za sodelujoče izvoznike proizvajalce, za katere je bil ugotovljen damping, je bila v glavnem določena na podlagi domačih prodajnih cen za vrsto izdelka. Na indijskem domačem trgu je konkurenca omejena, sodelujoči izvoznik, za katerega damping ni bil ugotovljen, pa je v OP na domačem trgu prodajal le nereprezentativne količine.
(45)
V zvezi z ostanki iz nerjavnega jekla, ki jih je nabavljal proizvajalec izvoznik, za katerega damping ni bil ugotovljen, je preiskava pokazala, da je ta družba nabavljala ostanke pri povezanih in nepovezanih dobaviteljih, pri čemer slednji predstavljajo več kot 70 % nabavljenih količin. Ravni nakupne cene za obe vrsti nabave sta bili primerljivi, tudi ob upoštevanju vrste ostankov.
(46)
Zato se določitev normalne vrednosti vzorčenih proizvajalcev izvoznikov potrdi, trditve pritožnika pa se zavrnejo.
3.4.2. Za druge sodelujoče proizvajalce izvoznike
(47)
Tehtana povprečna stopnja dampinga sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, ki niso bili vključeni v vzorec, je bila izračunana v skladu z določbami člena 9(6) osnovne uredbe na podlagi stopenj, ugotovljenih za vzorčene proizvajalce izvoznike, za katere je bil ugotovljen damping. Na podlagi tega je bila stopnja dampinga, izračunana za sodelujoče družbe, ki niso bile vključene v vzorec, določena na 24,6 % cene CIF meja Unije brez plačane dajatve.
(48)
En sodelujoči indijski proizvajalec izvoznik je po razkritju namere Komisije o zaključku postopka vztrajal, naj se njegova zahteva za individualno obravnavo sprejme, pri čemer je trdil, da stopnja dampinga, navedena za sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki niso bili vključeni v vzorec, ne odraža njegovega položaja.
(49)
Komisija zahteve za individualno obravnavo ni ocenila, ker v primeru zaključka postopka stopnje ni treba določiti.
3.4.3. Za nesodelujoče proizvajalce izvoznike
(50)
Za vse ostale izvoznike iz Indije je Komisija najprej opredelila raven sodelovanja. Izvedena je bila primerjava med celotnimi izvoznimi količinami, navedenimi v vzorčenih izpolnjenih vprašalnikih vseh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, in celotnim uvozom iz Indije, kot ga prikazujejo statistični podatki Eurostata o izvozu. Ugotovljen odstotek sodelovanja je bil 97 %. Na podlagi tega se je štelo, da je bila raven sodelovanja visoka. Zato se je zdelo primerno določiti stopnjo dampinga za nesodelujoče proizvajalce izvoznike na ravni, ki ustreza povprečni stopnji dampinga, določeni za vzorčene sodelujoče proizvajalce izvoznike. Razpoložljivi podatki dejansko kažejo, da so bile povprečne izvozne cene nesodelujočih indijskih izvoznikov v OP v skladu s cenami, ugotovljenimi za sodelujoče proizvajalce izvoznike. Poleg tega ni nobenih znakov za drugačne normalne vrednosti za nesodelujoče proizvajalce izvoznike.
(51)
Na podlagi tega je bila stopnja dampinga na ravni države določena v višini 24,6 % cene CIF meja Unije brez plačane dajatve.
4. INDUSTRIJA UNIJE
4.1. Proizvodnja Unije
(52)
Za določitev celotne proizvodnje Unije so se uporabile vse razpoložljive informacije o proizvajalcih Unije, vključno z informacijami iz pritožbe, podatki, ki so jih proizvajalci Unije sporočili pred začetkom preiskave in po njem, in preverjenimi izpolnjenimi vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.
(53)
Na podlagi tega se je ocenilo, da je proizvodnja Unije v OP znašala približno 52 000 ton. Ta podatek vključuje proizvodnjo vseh proizvajalcev Unije, ki so se javili, in ocenjeni obseg proizvodnje proizvajalcev, ki se v postopku niso javili.
(54)
Kot je navedeno v uvodni izjavi (13), je bilo vzorčenje uporabljeno za preiskavo proizvajalcev Unije. Od 15 proizvajalcev Unije, ki so predložili podatke pred začetkom postopka, je bil izbran vzorec petih družb. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (15), se je ena družba naknadno odločila, da ne bo sodelovala v preiskavi. Ostale sodelujoče vzorčene družbe so predstavljale okrog 32 % skupne ocenjene proizvodnje Unije v OP in so se štele za reprezentativne za industrijo Unije.
4.2. Industrija Unije
(55)
Za vse znane proizvajalce Unije iz uvodne izjave (52) se šteje, da predstavljajo industrijo Unije v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe, v nadaljnjem besedilu pa bodo navedene kot „industrija Unije“.
5. ŠKODA
5.1. Uvodne opombe
(56)
Zadevni statistični podatki Eurostata o uvozu so bili skupaj s podatki iz pritožbe in podatki, ki so jih proizvajalci Unije sporočili pred začetkom preiskave in po njem, vključno s preverjenimi izpolnjenimi vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije uporabljeni tudi za oceno pomembnih dejavnikov škode.
(57)
Analiza škode glede na makroekonomske podatke, kot so proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost in produktivnost, temelji na podatkih industrije Unije kot celote.
(58)
Analiza škode glede na mikroekonomske podatke, kot so transakcijske cene, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb, zmožnost zbiranja kapitala, zaloge in plače, temelji na podatkih vzorčenih proizvajalcev Unije.
(59)
Štirje vzorčeni proizvajalci Unije so bili prav tako vzorčeni v pregledu zaradi izteka protidampinških ukrepov za uvoz pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla s poreklom iz Kitajske in Tajvana, ki se je zaključil 7. januarja 2012 (4). V navedenem pregledu je bila v vzorec vključena še ena družba, ki ni bila vzorčena v tej preiskavi. Ker se obravnavano obdobje za analizo škode prekriva z obdobjem pregleda zaradi izteka, so podatki za leti 2008 in 2009 isti, razen podatkov za eno družbo. Z razkritjem podatkov za leti 2008 in 2009 bi bilo možno razbrati podatke družbe, ki ni bila vključena v vzorec v sedanjem primeru. Zato so bili indeksirani mikro kazalniki, kot so zaloge, plače, naložbe, denarni tok, donosnost naložb in dobičkonosnost.
5.2. Potrošnja Unije
(60)
Potrošnja Unije je bila določena na podlagi obsega prodaje industrije Unije v Uniji, kot je naveden v pritožbi, in navzkrižno preverjena s podatki iz vzorčenih izpolnjenih vprašalnikov in preverjenimi podatki, ki so jih predložili vzorčeni proizvajalci. Poleg tega je bil upoštevan obseg uvoza na podlagi podatkov Eurostata za obravnavano obdobje.
(61)
Na podlagi tega se je potrošnja Unije gibala na naslednji način:
Tabela 1
2008
2009
2010
OP
Potrošnja Unije (v tonah)
120 598
101 143
122 345
131 457
Indeks (2008 = 100)
100
84
101
109
Vir: Eurostat, podatki iz pritožbe in izpolnjeni vprašalniki
(62)
Skupna potrošnja na trgu EU v se je obravnavanem obdobju povečala za 9 %. Med letoma 2008 in 2009 je prišlo do strmega padca, in sicer za 16 %, domnevno zaradi globalnih negativnih učinkov gospodarske krize na trg, vendar je med letoma 2009 in 2010 potrošnja spet narasla za 21 %, med letom 2010 in OP pa še za nadaljnjih 7 %.
5.3. Uvoz iz Indije
(63)
Uvoz iz Indije v Unijo se je v obravnavanem obdobju razvijal na naslednji način:
Tabela 2
2008
2009
2010
OP
Obseg uvoza iz Indije (v tonah)
14 546
18 883
21 914
24 072
Indeks (2008 = 100)
100
130
151
165
Tržni delež
12,1 %
18,7 %
17,9 %
18,3 %
Indeks (2008 = 100)
100
155
149
152
Vir: Eurostat in izpolnjeni vprašalniki proizvajalcev izvoznikov.
(64)
Uvoz iz Indije se je v obravnavanem obdobju znatno povečal, in sicer za 65 %. Povečanje je bilo največje med letoma 2008 in 2009, ko je uvoz poskočil za 30 %, potrošnja pa se je zmanjšala za 16 %. Letna stopnja rasti indijskega uvoza se je povečevala leta 2010 (+16 %) in v OP (+10 %).
5.4. Cene uvoza in nelojalno nižanje cen
Tabela 3
2008
2009
2010
OP
Povprečna uvozna cena v EUR/tono
3 531
2 774
2 994
3 216
Indeks (2008 = 100)
100
79
85
91
Vir: Eurostat in izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev EU.
(65)
Povprečne cene uvoza iz Indije so se v obravnavanem obdobju znižale za skupaj 9 %. To pojasnjuje povečanje tržnega deleža Indije z 12,1 % na 18,3 % v istem obdobju. Do največjega povečanja je prišlo med letoma 2008 in 2009, ko so indijski izvozniki pridobili več kot 6 odstotnih točk tržnega deleža.
(66)
Za ugotovitev nelojalnega nižanja prodajnih cen v OP so se tehtane povprečne prodajne cene vzorčenih proizvajalcev Unije za vrsto izdelka, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije, prilagojene na raven cene franko tovarna, primerjale z ustreznimi tehtanimi povprečnimi cenami za uvoz iz Indije, zaračunanimi prvi neodvisni stranki na trgu Unije in določenimi na podlagi CIF z ustreznimi prilagoditvami za obstoječe carine in stroške po uvozu.
(67)
Primerjava cen je bila izvedena za vsako vrsto transakcije posebej na isti ravni trgovine, po morebitni ustrezni prilagoditvi ter odbitku rabatov in popustov. Rezultat primerjave, kadar je izražen v odstotkih prihodkov vzorčenih proizvajalcev Unije v OP, je pokazal nelojalno nižanje prodajnih cen, ki se je gibalo med 3 % in 13 %. V zvezi s tem je treba omeniti, da je imel indijski proizvajalec izvoznik, za katerega damping ni bil ugotovljen, najvišjo stopnjo nelojalnega nižanja cen.
5.5. Gospodarske razmere industrije Unije
(68)
V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je preučitev vpliva dampinškega uvoza na industrijo Unije vključevala oceno vseh gospodarskih kazalcev, ki so bili v analiziranem obdobju določeni za industrijo Unije.
5.5.1. Proizvodna zmogljivost, proizvodnja in izkoriščenost zmogljivosti
Tabela 4
2008
2009
2010
OP
Obseg proizvodnje (v tonah)
69 514
56 396
62 213
51 800
Indeks (2008 = 100)
100
81
89
75
Proizvodna zmogljivost (v tonah)
140 743
127 200
128 796
111 455
Indeks (2008 = 100)
100
90
92
79
Izkoriščenost zmogljivosti
49 %
44 %
48 %
46 %
Indeks (2008 = 100)
100
90
98
94
Vir: celotna industrija Unije
(69)
Zgornja tabela prikazuje, da se je proizvodnja v obravnavanem obdobju znatno zmanjšala, in sicer za 25 %. V skladu z zmanjšanim povpraševanjem je proizvodnja strmo padla, in sicer za 19 % leta 2009, leta 2010 pa se je ponovno zvišala za približno 10 %. Čeprav se je potrošnja Unije v OP povečala za 7 %, se je proizvodnja Unije v primerjavi s preteklim letom spet zmanjšala za približno 17 %.
(70)
Proizvodna zmogljivost industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za približno 21 %. Prav tako se je zmanjšala izkoriščenost zmogljivosti v obravnavanem obdobju, ki se je konstanto gibala pod 50 %.
5.5.2. Obseg prodaje in tržni delež
Tabela 5
2008
2009
2010
OP
Obseg prodaje (v tonah)
56 042
44 627
45 976
48 129
Indeks (2008 = 100)
100
80
82
86
Tržni delež
46,5 %
44,1 %
37,6 %
36,6 %
Indeks (2008 = 100)
100
95
81
79
Vir: celotna industrija Unije
(71)
Med povečevanjem potrošnje (+9 %) se je obseg prodaje podobnega izdelka po prodaji prvi neodvisni stranki v Uniji v obravnavanem obdobju zmanjšal za 14 %. Zato se je tržni delež s 46,5 % leta 2008 zmanjšal na 36,6 % v OP. Po strmem padcu leta 2009 (-20 %) se je obseg prodaje leta 2010 in v OP rahlo zvišal.
5.5.3. Rast
(72)
Potrošnja Unije se je povečala za 9 % med letom 2008 in OP. Vendar sta se obseg prodaje in tržni delež industrije Unije v istem obdobju zmanjšala, in sicer za 14 % oziroma 21 %. Sočasno se je uvoz iz Indije znatno povečal, in sicer za 65 %.
5.5.4. Zaposlovanje
Tabela 6
2008
2009
2010
OP
Število zaposlenih oseb
1 007
863
821
761
Indeks (2008 = 100)
100
86
82
76
Produktivnost (enota/zaposleni)
Indeks (2008 = 100)
100
95
110
99
Vir: celotna industrija Unije
(73)
Zaradi zmanjšanja dejavnosti industrije Unije se je število zaposlenih v obravnavanem obdobju ustrezno zmanjšalo, in sicer za 24 %. Med letom 2008 in OP so se povprečni stroški dela na zaposlenega povečali za 6 %.
(74)
Produktivnost delovne sile v industriji Unije, merjene s proizvodnjo na zaposleno osebo na leto, se je v obravnavanem obdobju rahlo zmanjšala, in sicer za 1 %. Najnižjo točko je dosegla leta 2009, potem pa se je do OP povečevala.
5.5.5. Povprečne cene na enoto v Uniji
Tabela 7
2008
2009
2010
OP
Cena na enoto v EU za nepovezane stranke(v EUR na tono)
4 336
2 792
3 914
4 244
Indeks (2008 = 100)
100
64
90
98
Vir: izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev
(75)
V obravnavanem obdobju so se povprečne prodajne cene znižale za 2 %. Leta 2009 je bila industrija Unije prisiljena znižati prodajne cene za 36 % zaradi upada gospodarske rasti in strmega upada uvoznih cen iz Indije (-21 %). Med letom 2010 in OP so se prodajne cene industrije Unije spet zvišale.
(76)
Preiskava je pokazala, da se je znižanje prodajnih cen leta 2009 izrazilo v znižanju stroškov, ki so v primerjavi s stopnjo iz leta 2008 upadli za 18 %. Vzrok za to znižanje stroškov je bil predvsem znižanje cen surovin, zlasti niklja, katerega cene so nestabilne. Vendar je bila industrija Unije zaradi razširitve indijskega uvoza po nizkih cenah leta 2009 prisiljena znižati prodajne cene v večji meri, kot so se znižali stroški.
5.5.6. Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala
Tabela 8
2008
2009
2010
OP
Dobičkonosnost prodaje EU (% neto prodaje)
Indeks (2008 = 100)
- 100
- 442
-74
-24
Denarni tok
Indeks (2008 = 100)
- 100
-1 827
-40
- 171
Naložbe (EUR)
Indeks (2008 = 100)
100
29
59
6
Donosnost naložb
Indeks (2008 = 100)
- 100
- 284
-59
-28
Vir: izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev EU
(77)
Preiskava je pokazala, da so bile cene industrije Unije pod pritiskom zaradi uvoza pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla iz Indije, čeprav se je upad prodajnih cen delno izrazil v znižanju stroškov. Dobičkonosnost industrije Unije je bila negativna od začetka obravnavanega obdobja. Zlasti leta 2009 je bila industrija Unije zaradi povečanja indijskega uvoza po nizkih cenah prisiljena znižati prodajne cene v večji meri, kot so se znižali stroški. To je v navedenem letu privedlo do znatnega upada dobičkonosnosti. Vendar se je leta 2010 in v OP dobičkonosnost izboljšala, čeprav je še vedno ostala negativna.
(78)
Denarni tok, ki industriji omogoča, da sama financira svoje dejavnosti, se je gibal podobno kot dobičkonosnost. Najnižjo točko je dosegel leta 2009, nakar se je začel dvigati, v OP pa je postal pozitiven.
(79)
Po naložbah v proizvodnjo pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla leta 2008 so se v obravnavanem obdobju naložbe zmanjšale za približno 94 %. Donosnost naložb je imela v obravnavanem obdobju podoben negativen razvoj zaradi negativnih rezultatov industrije Unije in je ves čas ostala negativna.
(80)
Razvoj dobičkonosnosti, denarni tok in nizka stopnja naložb kažejo na dejstvo, da so vzorčeni proizvajalci EU morda imeli težave z zbiranjem kapitala.
5.5.7. Zaloge
Tabela 9
2008
2009
2010
OP
Končne zaloge industrije Unije
Index (2008 = 100)
100
92
100
103
Vir: izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev EU
(81)
Raven zalog vzorčene industrije Unije se je v obravnavanem obdobju povečala za 3 %. Leta 2009 se je raven končnih zalog zmanjšala za 8 %, leta 2010 in v OP pa je narasla, in sicer za 8 % oziroma 3 %.
5.5.8. Višina dejanske stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga
(82)
Navesti je treba, da za največjega indijskega proizvajalca izvoznika, ki je predstavljal 87 % indijskega izvoza v Unijo v OP, damping ni bil ugotovljen. Zato je dampinški uvoz predstavljal 13 % celotne količine pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla, izvožene iz Indije v Unijo. Glede na obseg, tržni delež in cene dampinškega uvoza iz Indije se vpliv dejanskih stopenj dampinga na industrijo Unije lahko obravnava kot zanemarljiv.
5.6. Sklep o škodi
(83)
Preiskava je pokazala, da se je v obravnavanem obdobju poslabšala večina kazalnikov škode, kot so proizvodnja (-25 %), izkoriščenost zmogljivosti (-6 %), obseg prodaje (-14 %), tržni delež (-21 %) in zaposlovanje (-24 %). V okviru povečanja potrošnje sta upadla tako obseg prodaje kot tržni delež. V primerjavi z letom 2009 se je obseg prodaje leta 2010 in v OP rahlo povišal, vendar industrija Unije ni mogla več pridobiti izgubljenega tržnega deleža zaradi povečanja indijskega uvoza, ki je v obravnavanem obdobju enakomerno naraščal, po cenah, ki so nenehno nelojalno nižale cene industrije Unije.
(84)
Poleg tega so bili resno prizadeti kazalniki škode, povezani s finančno uspešnostjo industrije Unije, kot sta denarni tok in dobičkonosnost. To pomeni, da je bila oslabljena tudi zmožnost industrije Unije za zbiranje kapitala.
(85)
Glede na navedeno je bilo sklenjeno, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.
6. VZROČNA ZVEZA
6.1. Uvod
(86)
V skladu s členom 3(6) in členom 3(7) osnovne uredbe je bilo preučeno, ali je dampinški uvoz s poreklom iz Indije povzročil industriji Unije takšno škodo, da jo je mogoče opredeliti kot znatno. Poleg dampinškega uvoza so bili preučeni tudi drugi znani dejavniki, ki bi lahko hkrati povzročali škodo industriji Unije, da bi se zagotovilo, da morebitna škoda, ki bi jo povzročili ti drugi dejavniki, ne bi bila pripisana dampinškemu uvozu.
(87)
Treba je navesti, da za največjega indijskega proizvajalca izvoznika, navedenega v uvodnih izjavah (40) in (41), ki je predstavljal 87 % indijskega izvoza v Unijo v OP, damping ni bil ugotovljen. Zato je le 13 % indijskega uvoza zadevnega izdelka v Unijo v OP potekalo po dampinških cenah. Tržni delež tega dampinškega uvoza je bil 2 % v OP.
6.2. Učinek dampinškega uvoza
(88)
Preiskava je pokazala, da se je potrošnja Unije v obravnavanem obdobju povečala za 9 %, obseg prodaje industrije Unije se je zmanjšal za 14 %, tržni delež pa je padel za 21 %.
(89)
V zvezi s cenami je bilo ugotovljeno, da so povprečne uvozne cene dampinškega uvoza nelojalno nižale povprečne prodajne cene industrije Unije na trgu Unije. Vendar so bile približno 12 % višje od cen indijske družbe, za katero damping ni bil ugotovljen.
(90)
Na podlagi navedenega se šteje, da je omejeni obseg dampinškega uvoza iz Indije, pri katerem so bile cene višje od cen pri nedampinškem uvozu, lahko imel le zelo omejeno vlogo, če sploh kakšno, pri poslabšanju razmer industrije Unije.
6.3. Učinek drugih dejavnikov
6.3.1. Nedampinški uvoz iz Indije
(91)
Celotni obseg uvoza iz Indije je v obravnavanem obdobju strmo narasel, in sicer za 65 %, s čimer se je povečal tržni delež uvoza z 12,1 % na 18,3 %. Vendar, kot je pojasnjeno zgoraj, je nedampinški uvoz predstavljal 87 % celotnega obsega indijskega uvoza v OP, kar ustreza tržnemu deležu 15 % v OP v nasprotju s tržnim deležem 2 % dampinškega uvoza iz Indije v istem obdobju.
(92)
Uvozne cene iz Indije so se v obravnavanem obdobju znižale za skupno 9 %, pri čemer so ves čas ostale nižje od uvoznih cen iz ostalega sveta in prodajnih cen industrije Unije. Vendar je treba navesti, da je bilo ugotovljeno, kot je navedeno v uvodni izjavi (89), da so povprečne cene nedampinškega uvoza nelojalno nižale cene industrije Unije bolj kot cene dampinškega uvoza.
6.3.2. Uvoz iz drugih tretjih držav
Tabela 10
2008
2009
2010
OP
Obseg uvoza iz drugih tretjih držav v tonah
50 010
37 633
54 454
59 255
Indeks (2008 = 100)
100
75
109
118
Tržni delež uvoza iz drugih tretjih držav
41,5 %
37,2 %
44,5 %
45,1 %
Indeks (2008 = 100)
100
90
107
109
Povprečna uvozna cena iz drugih tretjih držav v EUR/tono
5 380
5 236
5 094
5 234
Indeks (2008 = 100)
100
97
95
97
Obseg uvoza iz Malezije (v tonah)
13 712
9 810
9 611
9 966
Tržni delež uvoza iz Malezije
11,4 %
9,7 %
7,9 %
7,6 %
Povprečna uvozna cena iz Malezije v EUR/tono
4 203
2 963
3 324
3 633
Obseg uvoza iz Filipinov (v tonah)
7 046
5 406
15 576
18 149
Tržni delež uvoza iz Filipinov
5,8 %
5,3 %
12,7 %
13,8 %
Povprečna uvozna cena iz Filipinov v EUR/tono
4 645
3 474
3 714
3 912
Obseg uvoza iz Ljudske republike Kitajske (v tonah)
2 332
2 452
3 217
3 288
Tržni delež uvoza iz Ljudske republike Kitajske
1,9 %
2,4 %
2,6 %
2,5 %
Povprečna uvozna cena iz Ljudske republike Kitajske v EUR/tono
4 004
4 561
5 272
5 648
Obseg uvoza iz Tajvana (v tonah)
4 304
3 703
6 451
6 640
Tržni delež uvoza iz Tajvana
3,6 %
3,7 %
5,3 %
5,1 %
Povprečna uvozna cena iz Tajvana v EUR/tono
5 092
4 719
4 755
4 943
Vir: Eurostat
(93)
Na podlagi podatkov Eurostata se je v obravnavanem obdobju obseg uvoza v Unijo pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla s poreklom iz drugih tretjih držav povečal za 18 %. Hkrati so se v obravnavanem obdobju povprečne uvozne cene znižale za približno 3 %, njihov tržni delež pa se je povečal za približno 9 %.
(94)
Od 19. novembra 2005 veljajo protidampinški ukrepi na uvoz pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajvana. Ne glede na ukrepe se je v obravnavanem obdobju uvoz iz teh dveh držav znatno povečal, čeprav so tržni deleži v OP ostali skromni, in sicer 2,5 % oziroma 5,1 %. Drugi glavni viri uvoza so Filipini in Malezija. V obravnavanem obdobju se je znatno povečal uvoz zlasti s Filipinov, s čimer se je povečal tudi tržni delež uvoza s Filipinov, in sicer s 5,8 % leta 2008 na 13,8 % v OP.
(95)
V Maleziji je bil v obravnavanem obdobju trend na splošno padajoč, vendar je bil tržni delež uvoza v OP še vedno 7,6 %. Obseg uvoza s Filipinov se je v obravnavanem obdobju znatno povečal. Vendar, kakor je bilo ugotovljeno v preiskavi, je bila povprečna uvozna cena izdelkov s Filipinov dosti višja od povprečne cene indijskih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla, in sicer okoli 20 %.
(96)
Povprečne uvozne cene iz drugih tretjih držav so v obravnavanem obdobju na splošno ostale razmeroma stabilne in so bile nenehno nad povprečnimi prodajnimi cenami industrije Unije in povprečnimi uvoznimi cenami iz Indije.
(97)
Na podlagi zgoraj navedenega je bilo sklenjeno, da uvoz iz drugih tretjih držav ni povzročil znatne škode, ki jo je utrpela industrija Unije.
6.3.3. Gospodarska kriza
(98)
Gospodarska kriza delno pojasnjuje zmanjšanje potrošnje Unije leta 2009. Vendar je treba poudariti, da se je ne glede na 16-odstotno zmanjšanje potrošnje leta 2009 obseg indijskega izvoza povečal za 30 %.
(99)
Leta 2010 in v OP se je potrošnja Unije povečala hkrati s splošno oživitvijo gospodarstva. Vendar se je obseg prodaje industrije Unije le rahlo povečal, za 3% leta 2010 in za 4,7% v OP. To je primerljivo z letnim povečanjem indijskega uvoza za 16% oziroma 10%.
(100)
V običajnih gospodarskih razmerah in odsotnosti močnega cenovnega pritiska uvoza iz Indije bi industrija Unije lahko imela nekaj težav pri spopadanju z zmanjšanjem potrošnje in zvišanjem fiksnih stroškov na enoto zaradi manjše izkoriščenosti zmogljivosti. Vendar je indijski uvoz po nizkih cenah, za večino katerega damping ni bil ugotovljen, povečal učinek upada gospodarske rasti in tudi ob splošni oživitvi gospodarstva si industrija Unije ni mogla opomoči in ponovno pridobiti tržnega deleža, ki ga je izgubila zaradi indijskega uvoza.
(101)
Čeprav je gospodarska kriza v obdobju 2008-2009 morda prispevala k slabi uspešnosti industrije Unije, ni mogla imeti znatnega učinka na škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
6.3.4. Opravljen izvoz vzorčene industrije Unije
Tabela 12
2008
2009
2010
OP
Izvoz v tonah
967
689
933
884
Indeks (2008 = 100)
100
71
97
91
Prodajna cena na enoto v EUR
4 770
3 060
4 020
4 313
Indeks (2008 = 100)
100
64
84
90
Vir: izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev EU
(102)
V obravnavanem obdobju se je obseg izvoza vzorčene industrije Unije zmanjšal za 9 %, povprečne izvozne cene pa so se znižale za 10 %. Čeprav ni izključeno, da je negativni trend v opravljenem izvozu nadalje negativno vplival na industrijo Unije, se šteje, da glede na majhen obseg izvoza v povezavi s prodajo na trgu Unije ta učinek ni bil znaten glede na ugotovljeno škodo.
6.4. Sklep o vzročni zvezi
(103)
Navedena analiza je pokazala, da sta se obseg in tržni delež uvoza po nizkih cenah s poreklom iz Indije v obravnavanem obdobju bistveno povečala. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da je ta uvoz nenehno nelojalno nižal prodajne cene industrije Unije na trgu Unije.
(104)
Glede na ugotovitev, da največji indijski proizvajalec izvoznik, ki je predstavljal 87 % indijskega izvoza v Unijo v OP, ni izvažal pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla v Unijo po dampinških cenah, pa se šteje, da ni mogoče zadovoljivo utemeljiti vzročne zveze med dampinškim uvozom, ki je predstavljal samo 13 % celotnega obsega izvoza iz Indije, in škode, ki jo je utrpela industrija Unije. Dejansko ni mogoče trditi, da je dampinški indijski izvoz glede na njegov omejen obseg in zelo omejen tržni delež (2 %) ter glede na dejstvo, da so bile cene pri indijskem uvozu v povprečju 12 % višje od cen pri nedampinškem uvozu, povzročil škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
(105)
V skladu z analizo drugih znanih dejavnikov, ki bi lahko povzročili škodo industriji Unije, vključno z nedampinškim uvozom, uvozom iz drugih tretjih držav, gospodarsko krizo in opravljenim izvozom vzorčene industrije Unije, je videti, da je na škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, vplival nedampinški uvoz iz Indije, ki je predstavljal 87 % celotnega indijskega izvoza v Unijo v OP in je potekal po znatno nižjih cenah kot dampinški uvoz.
7. ZAKLJUČEK PROTIDAMPINŠKEGA POSTOPKA
(106)
V odsotnosti znatne vzročne zveze med dampinškim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, se šteje, da protidampinški ukrepi niso potrebni, zato je treba ta protidampinški postopek zaključiti v skladu s členom 9(2) osnovne uredbe.
(107)
Pritožnik in zainteresirane strani so bili o tem obveščeni in so imeli možnost predložiti pripombe. Prejete pripombe niso spremenile sklepa, da je treba ta protidampinški postopek zaključiti -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Protidampinški postopek v zvezi z uvozom pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov, trenutno uvrščenih pod oznake KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 in 7318 15 70, s poreklom iz Indije se zaključi.
Člen 2
Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
V Bruslju, 22. marca 2012