РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 27 юни 2012 година
за прекратяване на антидъмпинговата процедура относно вноса на някои продукти от концентрирани соеви протеини, с произход от Китайската народна република
(2012/343/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално член 9 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. ОТКРИВАНЕ
(1)
На 19 април 2011 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) (наричано по-долу „известието относно откриване на процедура“), Комисията уведоми за откриването на антидъмпингова процедура относно вноса на някои продукти от концентрирани соеви протеини, с произход от Китайската народна република (наричана по-долу „КНР“ или „съответната държава“).
(2)
Процедурата беше открита, след като на 7 март 2011 г. беше подадена жалба от дружеството Solae Europe S.A. (наричано по-долу „жалбоподателят“), което представлява значителен дял - в този случай повече от 25 % - от общото производство на Съюза на някои продукти от концентрирани соеви протеини (3). Жалбата съдържаше доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичащата от това съществена вреда, което бе счетено за достатъчно основание за откриване на антидъмпингова процедура.
2. ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ ПО ПРОЦЕДУРАТА
(3)
Комисията официално уведоми за откриването на процедурата жалбоподателя, другите известни производители от Съюза, производителите износители и представителите на КНР, вносителите, доставчиците и ползвателите, за които е известно, че са засегнати, както и техните сдружения. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат писмено становищата и да поискат изслушване в срока, посочен в известието относно откриване на процедурата.
(4)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и доказаха, че са налице специални основания за това, бе дадена такава възможност.
(5)
Всички представени от заинтересованите страни коментари в устен и писмен вид бяха разгледани и взети предвид, когато това бе уместно.
(6)
Предвид очевидно големия брой производители износители и несвързани вносители от Съюза, в известието относно откриване на процедура беше предвидено изготвянето на извадка в съответствие с член 17 от Регламент (ЕО) № 1225/2009. За да може Комисията да прецени необходима ли е извадка и ако да, да я изготви, всички производители износители и несвързани вносители от Съюза бяха поканени да се представят на Комисията и, както е посочено в известието относно откриване на процедура, да предоставят основна информация за своята дейност, свързана с разглеждания продукт, през периода от 1 януари 2010 г. до 31 декември 2010 г. („разследваният период“ или „РП“). Бяха проведени консултации и с органите в КНР относно извадката от производители износители.
2.1. ИЗВАДКА ОТ ПРОИЗВОДИТЕЛИ ИЗНОСИТЕЛИ
(7)
В определения срок двадесет производители износители предоставиха исканата информация във връзка с изготвянето на извадката и предложиха съдействие. Обемите на продажбите в ЕС, отчетени от тези (групи от) производители износители, представляваха около 90 % от разглеждания внос през разследваният период. Затова равнището на съдействие беше оценено като високо.
(8)
Предвид големия брой (групи от) производители износители, изразили готовност да съдействат, бе решено, че е необходима извадка по отношение на производителите износители.
(9)
В съответствие с член 17 от основния регламент Комисията подбра извадка въз основа на възможно най-голям представителен обем износ, който разумно може да бъде разследван в рамките на наличното време. Така подбраната извадка първоначално се състоеше от две групи свързани дружества, представляващи, inter alia, пет отделни производители и съставляващи между 40 % и 50 % от общия обем на износа на разглеждания продукт от КНР в ЕС през разследвания период. След получена информация, че тези две групи вероятно ще трябва да се разглеждат като един субект за целите на налагане на антидъмпингово мито (вж. съображение 41), обхватът на извадката беше разширен, включвайки трета група от производители износители и достигайки по този начин от 45 % до 60 % от вноса от Китай. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации със засегнатите страни и с китайските власти относно първоначалния подбор, както и по отношение на последвалото разширяване обхвата на извадката. Двама свързани производители износители възразиха срещу разширяването на обхвата на извадката, тъй като според тях, ако той бъде разширен, е по-целесъобразно при включването им извадката те да бъдат разглеждани като трета група от производители износители. Следва да се подчертае, че в съответствие с разпоредбите на член 17, параграф 1 от основния регламент предложената нова извадка се състоеше от трите групи производители износители с най-голям обем на продажбите на разглеждания продукт в ЕС по време на РП. Освен това обемите на продажбите на разглеждания продукт в ЕС през РП от двамата свързани производители, които заявиха, че е трябвало да бъдат включени като трета група, бяха много малки и представляваха по-малко от 10 % от обемите на подбраната трета група. Поради това беше потвърдено, че за целите на представителността на разширената извадка са най-подходящи предложените три групи. Не бяха повдигнати други възражения.
2.2. ИЗВАДКА ОТ ВНОСИТЕЛИТЕ
(10)
След разглеждане на предоставената информация и предвид големия брой вносители, изразили готовност да съдействат, беше решено, че е необходима извадка по отношение на несвързаните вносители.
(11)
Седем несвързани вносители, представляващи 20 % от общия обем на вноса на разглеждания продукт в Съюза, се съгласиха да бъдат включени в извадката. За извадката бяха подбрани трима вносители, представляващи около 17 % от общия обем на вноса от КНР и почти 90 % от вноса от съдействащите вносители. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент на заинтересованите страни беше дадена възможност да отправят коментари за подбора на извадката. Не бяха повдигнати възражения. Един от включените в извадката вносители прекрати своето съдействие и не предостави отговори на въпросника.
2.3. ОТГОВОРИ НА ВЪПРОСНИКА И ПРОВЕРКИ
(12)
За да могат включените в извадката групи производителите износители в КНР да подадат, ако желаят, искане за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТДПИ“), или за индивидуално третиране („ИТ“), Комисията им изпрати формуляри на заявление за ТДПИ/ИТ. В тази връзка двете включени в извадката групи дружества поискаха ТДПИ съгласно член 2, параграф 7 от основния регламент, а третата група от дружества, включени в извадката, поискаха ИТ в съответствие с член 9, параграф 5 от основния регламент.
(13)
Формуляри за ТДПИ/ИТ бяха изпратени и на невключени в извадката (групи от) производители износители, които бяха заявили намерение да поискат индивидуално разследване съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент.
(14)
Комисията изпрати въпросници на включените в извадката производители износители, както и на невключени в извадката производители износители, които бяха заявили намерение да поискат индивидуално разследване, на жалбоподателя и на другия известен производител от Съюза, както и на включените в извадката вносители и на всички известни ползватели.
(15)
След като поиска информация от производители от възможните държави аналог - Бразилия, Израел и Съединените американски щати (САЩ), Комисията изпрати въпросници и до предложилите съдействие производители в Бразилия и Израел с цел установяване на нормалната стойност за дружествата, на които не беше предоставено ТДПИ (вж. съображения 60-64 по-долу).
(16)
Пълни отговори на въпросника бяха получени от три включени в извадката групи от производители износители от КНР, един бразилски и един израелски производител, един производител от Съюза (с едно производствено съоръжение в Белгия и едно в Дания), двама (от трима) включени в извадката вносители и четирима ползватели от ЕС. Един бразилски производител подаде непълен въпросник.
(17)
Освен това бяха получени искания за индивидуално разследване („ИР“) съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент, подадени от един невключен в извадката производител износител („заявител А“) и една група невключени в извадката свързани производители износители (заедно „заявител Б“) (4). След анализ на информацията, предоставена от включените в извадката страни, както и на исканията, включително надлежно попълнените въпросници, беше счетено, че броят на разследваните (групи от) производители износители в извадката е толкова голям, че провеждането на допълнителни индивидуални разследвания (ИР) би затруднило неоправдано разследването и би забавило приключването му в надлежен срок. Поради това заявителите бяха уведомени, че искането им за индивидуално разследване се отхвърля.
(18)
Заявител Б оспорва решението да не бъде уважено искането му за ИР. Той заяви, че този отказ противоречи на член 17, параграф 3 от основния регламент и тълкуването на член 6.10 от Антидъмпинговото споразумение („АДС“), направено неотдавна от Органа за уреждане на спорове на СТО по случая със скрепителните елементи (5). На второ място, този отказ би бил в противоречие с основния принцип на пропорционалност.
(19)
Що се отнася до първия аргумент, с член 17, параграф 3 от основния регламент, както и с член 6.10 от АДС изрично се допуска разследващият орган да не разглежда искания за ИР, ако броят на износителите и/или производителите е толкова голям, че такова определяне е неосъществимо. В изготвения от органа за уреждане на спорове на СТО доклад по случая със скрепителните елементи се пояснява, че навременно подадените искания за ИР „като правило“ следва да се допускат, освен ако не водят до необосновани затруднения (6). В този случай проверката на отговорите на въпросника и отговорите на формулярите за искане за ТДПИ на кандидатите за ИР щеше да доведе до разследвания на място в едно дружество (заявител А) и в две други дружества (тези, които са част от заявител Б). При тези разследвания на място е необходимо да се провери спазването на разпоредбите на член 2, параграф 7, буква в), както и структурата, разходите (включително производствените разходи и покупките), продажбите и рентабилността, докладвани от всички дружества. Предвид големия брой субекти, които вече са разследвани в рамките на извадката, добавянето на допълнителен заявител действително би затруднило неоправдано разследването и сериозно би изложило на риск приключването му в надлежен срок. Поради това решението да не бъдат приети тези искания за индивидуално разследване е законово обосновано и не е в нарушение на принципа на пропорционалност.
(20)
След като беше уведомен, че провеждането на ИР би затруднило неоправдано разследването, заявител Б предложи да оттегли искането си за ТДПИ, ако се постигне съгласие то да бъде разгледано с оглед предоставяне на ИТ. Тъй като заяви, че е извършил само една малка експортна сделка по време на РП и вече не желае ТДПИ, заявителят приведе доводи, че не е необходимо Комисията да извършва проверка на място в КНР за определяне на дъмпинга и че при проверката на отговорите на въпросника на жалбоподателя от ЕС би било достатъчно да се провери споменатата единствена експортна сделка. Въз основа на това износителят заяви, че провеждането на индивидуално разследване няма да създаде неоправдани затруднения.
(21)
Ако обаче беше удовлетворено искането за индивидуално разследване, щеше да е необходима проверка на място на заявител Б, тъй като без да бъдат проверени на място в КНР двамата производители от групата, нямаше как да бъде изключено наличието на други продажби в ЕС през РП. Такава проверка щеше да създаде неоправдани затруднения предвид размера на извадката, включваща три големи групи от дружества. Поради това искането беше отхвърлено.
(22)
Решението да не бъдат приети исканията за индивидуално третиране остана в сила. С оглед на посочените по-горе основания беше окончателно решено, че исканията за индивидуално разследване не могат да бъдат удовлетворени, тъй като това би затруднило неоправдано разследването и би забавило приключването му в надлежен срок.
(23)
Комисията проучи и провери цялата информация, която счете за необходима за установяване на дъмпинга, произтичащата от него вреда или за опасността от причиняване на такава вреда и интереса на Съюза. Извършени бяха проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
Производители износители от КНР:
-
Gushen Biological Technology Group Co., Ltd. и свързаните с него дружества, Dezhou
-
Shandong Crown Soya Protein Co., Ltd. и свързаните с него дружества, Shenxian, Qingdao, Yucheng
-
Shandong Sinoglory Health Food Co., Ltd. и свързаните с него дружества, Liaocheng, Qingdao
б)
Производител от Съюза
-
Solae Europe, с производствени съоръжения във:
-
Белгия, Ieper (Solae Belgium) и
-
Дания, Aarhus (Solae Denmark)
в)
Производители в държавата аналог:
-
Bremil Industria De Produtos Alimenticios Ltda., Arroio do Meio
-
Solae do Brasil Ind. Com. Alimentos Ltda., Esteio, Sao Paulo
3. РАЗСЛЕДВАН ПЕРИОД
(24)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 януари 2010 г. до 31 декември 2010 г. („разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, имащи значение за оценката на вредата, обхвана периода от 2007 г. до края на разследвания период („разглежданият период“).
4. КОНСТАТАЦИИ ПО ВРЕМЕ НА МЕЖДИННИЯ ЕТАП
(25)
По време на междинния етап бе счетено за нецелесъобразно налагането на временни мерки, по-специално с оглед на необходимостта от допълнителен анализ на причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос на някои продукти от концентрирани соеви протеини от КНР и вредата, претърпяна от промишлеността на Съюза.
5. ПОСЛЕДВАЩА ПРОЦЕДУРА
(26)
След разгласяването на съществените факти и съображения, въз основа на които бе взето решението да не бъдат налагани временни мерки („междинното разгласяване“), няколко заинтересовани страни предоставиха в писмен вид своите становища относно констатациите на междинния етап. Страните, които поискаха да бъдат изслушани, получиха възможност за това.
(27)
Комисията продължи да търси информацията, която смяташе за необходима за своите окончателни констатации. В допълнение към проверките, посочени в съображение 23 по-горе, беше извършена допълнителна проверка в помещенията на Kerry (в Бристол, Обединеното кралство), един от вносителите и ползватели на соеви протеини, които съдействаха при разследването.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ
(28)
Разглежданият продукт беше определен в известието относно откриване на процедура като продукти от концентрирани соеви протеини, с тегловно съдържание на протеини (N × 6,25) равно или по-голямо от 65 %, изчислено в сухо вещество и чрез изключване на добавените витамини, минерали, аминокиселини и добавки в храните, с произход от КНР (наричан по-долу „разглежданият продукт“) и класиран понастоящем в кодове по КН ex 2106 10 20, ex 2106 90 92, ex 2309 90 10, ex 2309 90 99 (ex 2309 90 96, считано от 1 януари 2012 г.) и ex 3504 00 90.
(29)
В горепосочения продуктов обхват могат да бъдат разграничени две основни групи продукти: i) концентрирани соеви протеини („КСП“ или „концентрати“, включително обикновени/базови концентрати и допълнително преработени концентрати), със съдържание на протеин повече от 65 %, но по-малко от 90 %; и ii) изолирани соеви протеини („ИСП“ или „изолати“), със съдържание на протеин от 90 % или повече.
(30)
Също така беше установено, че докато обикновеният концентрат е доста прост продукт с ниска добавена стойност, изолатите и допълнително преработените концентрати се нуждаят от значително повече преработка и следователно са продукти с по-висока добавена стойност.
(31)
В продуктовия обхват, както е описан по-горе, се включват също обикновени (без допълнителна преработка) концентрати за фуражни продукти. Те са произвеждани в ЕС през разглеждания период от един завод на жалбоподателя, разположен във Франция, и от друго дружество, ADM, намиращо се в Нидерландия.
(32)
След временното разгласяване жалбоподателят поиска промяна на продуктовия обхват чрез премахване на концентратите, използвани за фуражни продукти. Жалбоподателят възрази срещу подхода, предложен във временния документ, твърдейки, че невключването на данни от френския завод, който е бил затворен през 2009 г. (т.е. по средата на разглеждания период), е довело до несъответствия с останалите данни (тъй като данните за ADM са били включени). Вследствие на това продажбите и пазарният дял на производителите от ЕС на продукта, обект на разследване, са били изкуствено завишени.
(33)
Жалбоподателят заяви, че предвид относително стабилното търсене известна част от доставките, извършвани от френският завод на Solae до затварянето му през 2009 г., са били поети от неговия конкурент в ЕС, дружеството ADM. Вследствие на това, неотчитането на данните от френския завод е довело до заблуждаващо сравнение на данните за 2008 г., когато ADM е имало по-малък дял на пазара на концентрати за фуражни продукти, както и с данните за РП, когато AMD е имало много по-голям дял на този пазар.
(34)
По-специално, жалбоподателят предостави информация за техническите и химичните различия между концентратите за фуражни продукти и другите концентрати и изолати. Също така, за тези подгрупи продукти се използват различни канали за дистрибуция. Освен това концентратите за фуражни продукти попадат под код по КН, различен този за други концентрати (за храни) и изолати.
(35)
След изложеното от жалбоподателя един износител изрази несъгласие с искането да се ограничи продуктовият обхват. Този износител обаче не беше разбрал правилно искането, смятайки, че с него се цели да бъдат изключени всички концентрирани соеви протеини, докато в действителност искането се отнася само до обикновените КСП, предназначени за фуражни продукти. Освен това износителят не предостави конкретна обосновка защо счита искането за неоснователно.
(36)
Следва да се отбележи също така, че въз основа на информацията, събрана в хода на разследването, вносът на концентрирани соеви протеини, предназначени за фуражни продукти, представлява по-малко от 1 % от общия внос от КНР в Съюза на продукта, обект на разследването (както беше определен първоначално).
(37)
Предвид горепосоченото, и по-специално несъмнените технически, химични и пазарни различия, се приема за целесъобразно да бъде ограничен продуктовият обхват, като се изключат концентрираните соеви протеини от видовете, използвани за фуражни продукти. Следователно, разглежданият продукт са продукти от концентрирани соеви протеини, с изключение на продукти от видовете, използвани за фуражни продукти, с тегловно съдържание на протеини (N × 6,25) равно или по-голямо от 65 %, изчислено в сухо вещество и чрез изключване на добавените витамини, минерали, аминокиселини и добавки в храните, с произход от КНР (наричан по-долу „разглежданият продукт“) и класиран понастоящем в кодове по КН ex 2106 10 20, ex 2106 90 92 и ex 3504 00 90.
(38)
Разглежданият продукт се използва главно в хранително-вкусовата промишленост, в месни продукти и заместители на месо. Други хранителни приложения в включват салатни сосове, супи, напитки на прах, енергийни шоколадови блокчета, сметани на немлечна основа, замразени десерти, топинги от бита сметана, храни за кърмачета, хляб, зърнени закуски, макаронени изделия и др. Поради функционалните си характеристики разглежданият продукт има и някои специфични приложения, например при лепила, асфалт, смоли, почистващи препарати, козметични продукти, мастила, кожа, бои, хартия, покрития за хартия, пестициди/фунгициди, пластмаси, полиестери и текстилни влакна.
(39)
Въпреки някои различия в крайните приложения, разновидностите на разглеждания продукт, концентратите и изолатите имат едни и същи основни физични и химични характеристики. Поради това те се разглеждат като един продукт.
2. СХОДЕН ПРОДУКТ
(40)
Беше счетено, че разглежданият продукт и някои продукти от концентрирани соеви протеини, произвеждани и продавани на вътрешния пазар на КНР и на вътрешния пазар на Бразилия, която служи за държава аналог, както и някои продукти от концентрирани соеви протеини, произвеждани и продавани в Съюза от промишлеността на Съюза, имат едни и същи основни физически, химични и технически характеристики и употреби. Поради това тези продукти се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ДЪМПИНГ
1. ВРЪЗКА МЕЖДУ SINOGLORY GROUP И GUSHEN GROUP
(41)
Включените в извадката производители износители бяха Shandong Crown Soya Protein Co. Ltd. и свързаните с него дружества (наричано по-долу „Crown group“), Gushen Biological Technology Group Co. Ltd. и свързаните с него дружества (наричано по-долу „Gushen group“) и Sinoglory Health Food Co. Ltd. и свързаните с него дружества (наричано по-долу „Sinoglory group“). На ранен етап от разследването бе прието, че Gushen group и Sinoglory group може би следва да се разглеждат като свързани износители. След обясненията, предоставени от съответните износители, обаче в крайна сметка беше решено Gushen group и Sinoglory group да се разглеждат като отделни субекти за целите на настоящото разследване.
2. ТРЕТИРАНЕ КАТО ДРУЖЕСТВО, РАБОТЕЩО В УСЛОВИЯТА НА ПАЗАРНА ИКОНОМИКА (ТДПИ)
(42)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент при антидъмпинговите разследвания относно внос с произход от КНР нормалната стойност се определя в съответствие с параграфи 1-6 от същия член за онези производители, за които се установи, че отговарят на критериите, определени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(43)
Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са обобщени по-долу:
1.
решенията на дружествата във връзка с цените и разходите с вземат в отговор на пазарните условия, без значителна намеса на държавата;
2.
счетоводната документация се подлага на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти и се прилага във всички случаи;
3.
няма значителни нарушения, пренесени от предишната система на непазарна икономика;
4.
осигурени са правна сигурност и стабилност посредством закони за несъстоятелността и собствеността; и
5.
превръщането на обменните курсове се извършва по пазарен курс.
(44)
Crown group и Sinoglory group поискаха ТДПИ.
(45)
И за двете групи Комисията потърси цялата информация, която прецени за необходима, и провери, в помещенията на въпросните дружества, информацията, представена във формулярите за предоставяне на ТДПИ, както и всяка друга информация, която счете за необходима.
(46)
При разследването се установи, че двете групи не отговарят на предвидените в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент критерии за предоставяне на ТДПИ.
(47)
По-конкретно, дружествата от двете групи не отговаряха на критерии 1, 2, и 3.
(48)
При една от групите един производител не отговаряше на критерий 1 поради наличието на задължение да продава цялата си продукция на международния пазар. Въпреки твърденията му, че тази разпоредба няма задължителен характер, в действителност дружеството никога не е реализирало продажби на вътрешния пазар (с изключение на малка продажба през 2007 г.). По отношение на критерий 2 бяха констатирани редица счетоводни проблеми и при двамата производители от групата. Освен това едно от дружествата в групата не подаде формуляр с искане за ТДПИ. Друго дружество от групата пък отдаваше под наем част от земята си, но не бяха отчетени постъпления от наем по негови сметки, тъй липсваха фактури или други доказателства за извършени плащания. При преместването на дружеството в нов производствен обект част от оборудването му останало неизползвано, но не бе извършен тест за обезценка. И накрая, когато едно от дружествата от групата е закупило нов терен, е получило държавна помощ за обезщетяване на населението, което е било принудено да се премести. Тези средства обаче не са използвани за тази цел, а за намаляване на разходите за правото на земеползване. Що се отнася до критерий 3, двамата производители от групата са си разменяли суровини от общ доставчик без каквото и да било документи или записи, въз основа на много неформални договорености и без каквито и да е корекции, за да се отразят разликите в цените или таксите: това представлява разновидност на бартерна търговия. Освен това един производител е имал възможност в продължение на няколко години безплатно да използва земята на своя мажоритарен акционер. Според дружеството това е било възможно, тъй като съответните права на земеползване са били придобити на много ниска цена от дружество майка в контекста на неговата приватизация.
(49)
След разгласяването на подробните констатации във връзка с ТДПИ и временното разгласяване, групата повтори предишните си твърдения, че един от двамата производители не следва да се счита за юридически свързан с останалата част от групата. По отношение на това твърдение обаче беше установено, че двамата производители са следвали съгласувана търговска и промишлена стратегия заедно с останалата част от групата, включително бартерните търговски практики, посочени в съображение 48 по-горе. Поради това твърдението се отхвърля.
(50)
Групата заяви също така, че ограничението за извършване на продажби, приложимо за един от нейните производители, е споменато единствено в неговия учредителен акт, а не в лиценза му за стопанска дейност или в сертификата му за одобрение. Поради тази причина според дружеството това ограничение няма задължителен характер. Освен това се твърдеше, че дружеството, което не беше подало заявление за ТДПИ, не е производствено или търговско предприятие, а по-скоро агент по плащанията и че групата е приложила максимални усилия да предостави цялата налична информация.
(51)
Както обаче е посочено по-горе, въпросният производител несъмнено е спазвал ограничението по отношение на продажбите. Освен това учредителният акт представлява част от документите, подадени за одобрение от органите при учредяване на дружеството, и поради това е ясно, че тяхното съдържание представлява основанието, на което се извършва реалната дейност на дружеството. И накрая, по отношение на дружеството, което не подаде формуляр с искане за ТДПИ, всъщност беше установено, че то участва в някои аспекти от експортните продажби на въпросния продукт и затова това е трябвало да подаде искане за ТПИ. Поради това и двете твърдения бяха отхвърлени.
(52)
При другата група продажбите на един от производителите износители също бяха подложени на ограничения, като 70 % от продукцията трябваше да се продава за износ и поради той не отговаряше на критерий 1. Във връзка с критерий 2 бяха констатирани редица проблеми по отношение на амортизационните отчисления и промените в счетоводните политики. Що се отнася до критерий 3, стойността на два парцела в отчетите на едно от дружествата се различава значително и беше счетено, че за да придобие парцел на цена значително под пазарната стойност, дружеството е получило скрита субсидия. Освен това друго дружество в групата е наемало безплатно парцел за една година и е придобило права на земеползване на цена, по-ниска от пазарната. И накрая, редица вътрешногрупови гаранции не фигурираха в бележките към отчетите, в нарушение на МСС 24.
(53)
След разгласяването на подробните констатациите във връзка с ТДПИ и след временното разгласяване, групата заяви, че продажбите на двамата производители не са били подложени на никакви ограничения по отношение на продажбите. Според дружествата фактът, че съответните им експортни обеми са в съответствие с ограниченията, залегнали в учредителните им актове, се дължи единствено на равновесието между търсенето и предлагането на пазара на соеви протеини. Те подчертаха, че тези ограничителни разпоредби са били заличени скоро след РП. Освен това по отношение на критерий 2 групата заяви, че с изключение на незначителни счетоводни грешки, е спазила напълно общоприетите счетоводни принципи в Китай, чието прилагане трябва да става с приоритет пред МСС. По отношение на правата на земеползване групата заяви, че различната стойност на двата парцела се дължи на направени разходи за изравняване на единия от двата парцела. И накрая, беше подчертано, че безплатното наемане на друг парцел се дължи на забавяния от административен характер, преди правото на земеползване да бъде действително придобито и че, независимо от това, стойността на освобождаването е незначителна в сравнение с приходите от оперативна дейност на дружеството.
(54)
По отношение на критерий 1 учредителният акт представлява част от документите, които се подават за одобрение от органите при учредяването на дружеството. Счита се, че фактът, че дружеството спазва ограниченията по отношение на продажбите е в резултат на съответно изискване и е ясно, че съдържанието на тези документи представлява основанието, на което се извършва реалната дейност на дружеството. Освен това трябва да се подчертае, че премахването на ограниченията от учредителния акт е направено след РП и поради това не е от значение за целите на разследването. Във връзка с критерий 2 беше ясно, че точността и надеждността на счетоводните документи не могат да бъдат потвърдени. Освен това счетоводните документи на дружеството трябваше да са одитирани в съответствие с международните счетоводни стандарти, което не се потвърди при проверката. По отношение на критерий 3, по време на проверката на място не бяха представени доказателства, че са направени разходи за изравняване на споменатия парцел. И накрая, независимо от предоставените обяснения, остава фактът, че едно от дружествата е ползвало безплатно своя парцел за определен период от време и следователно се е възползвало от субсидия. Затова естеството на коментарите не доведе до промяна на констатациите относно ТДПИ. Направените констатации се потвърждават.
3. ИНДИВИДУАЛНО ТРЕТИРАНЕ (ИТ)
(55)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент, за държавите, попадащи в обхвата на посочения член, се установява мито, което се прилага в национален мащаб, ако бъде взето решение за това, освен в случаите, когато дружествата са в състояние да докажат, че отговарят на всички критерии, установени в член 9, параграф 5 от основния регламент. Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са изложени по-долу:
-
в случай на дружества или съвместни предприятия, контролирани изцяло или частично от чуждестранни лица, износителите са свободни да репатрират капитала и печалбите;
-
експортните цени, количествата, условията и параметрите на продажба са определени свободно;
-
мнозинството от акциите принадлежат на частни лица. Държавните служители, участващи в борда на директорите или заемащи ключови позиции в управлението, са или малцинство, или трябва да се докаже, че въпреки тяхното участие, дружеството е достатъчно независимо от държавна намеса;
-
обменът на валута се извършва по пазарен курс; и
-
държавната намеса не е такава, че да позволи заобикаляне на мерките, ако на отделните износители се определят различни митнически ставки.
(56)
Gushen group единствена поиска ИТ. Това искане бе проучено и не бяха открити данни, сочещи че дружеството не отговаря на посочените по-горе критерии. Поради това беше заключено, че на Gushen Group може да бъде предоставено ИТ.
(57)
Беше направена оценка и за Crown group и Sinoglory group, тъй като на тях не им беше предоставено ТДПИ. И в двата случая не бяха открити данни, сочещи че дружеството не отговаря на посочените по-горе критерии. Поради това беше заключено, че на двете групи от дружества може да бъде предоставено ИТ.
(58)
След окончателното разгласяване жалбоподателят изрази своето несъгласие с предоставянето на ИТ на включените в извадката групи от износители. Тъй като обаче не бяха наложени мерки, не беше необходимо по-нататъшното разглеждане на въпроса.
4. НОРМАЛНА СТОЙНОСТ
(59)
Както беше обяснено в съображение 46, поисканият от две от дружествата от извадката статут на дружество, работещо в условията на пазарна икономика, не беше предоставен. Третата група от извадката не подаде заявление за ТДПИ. Поради това, в съответствие с член 2, параграф 7 от основния регламент, нормалната стойност за всички групи беше определена въз основа на цените или на конструираната стойност в държавата аналог.
а) Държава аналог
(60)
В известието относно откриване на процедурата Комисията заяви намерението си да използва САЩ като подходяща държава аналог за определяне на нормалната стойност за КНР и прикани заинтересованите страни да представят коментарите си в тази връзка.
(61)
Бяха получени редица коментари и алтернативни предложения, сред които Бразилия и Израел. Основният аргумент, изтъкнат срещу използването на САЩ като държава аналог, беше, че в САЩ разглежданият продукт се произвежда от генетично модифицирани семена от соя, а в КНР това не е така. В резултат на използването на генетично модифицирани („ГМ“) семена от соя е възможно продуктът да бъде използван от различни ползватели и/или преработващи индустрии. Един производител износител спомена също така, че дъщерното дружество на жалбоподателя в САЩ има господстващо положение на пазара на САЩ, което води до завишени продажни цени на вътрешния пазар.
(62)
С оглед на получените коментари Комисията потърси съдействие от всички известни производители на разглеждания продукт в Бразилия, Израел и САЩ, като им зададе редица ключови въпроси относно тяхното производство, продажби и местните им пазари и ги попита дали биха искали да предоставят по-подробна информация за разходите и цените си, ако тяхната държава бъде избрана като аналог. Само един американски производител и двама бразилски производители отговориха, като предоставиха поисканата информация и предложиха по-нататъшно съдействие. На по-късен етап един израелски производител също изпрати попълнен въпросник. Комисията също така положи усилия да получи по други начини информация относно гореспоменатите и други потенциални пазари.
(63)
Така събраната информация беше внимателно анализирана. Беше потвърдено, че в САЩ продуктът се произвежда предимно от генетично модифицирани семена от соя, за разлика от КНР, Бразилия или Израел. Не може обаче да бъде направено заключение за въздействието на тази разлика в основните суровини върху характеристиките на продукта, неговата употреба, разходите за производството му или цената му. Освен това, въпреки че на бразилския пазар беше в сила вносно мито в размер на 14 %, в Бразилия беше налице внос на разглеждания продукт в значителни обеми, който се конкурираше с местното производство на продукта. Всъщност двамата бразилски производители, предложили да съдействат, съставляваха приблизително ¾ от потреблението на продукта в Бразилия, докато американският пазар е безспорно доминиран от двама много големи местни производители, само един от които предложи да съдейства. Поради това, макар че общият размер на пазара на САЩ е по-голям, в Бразилия беше налице по-силна конкуренция, с двама големи национални производители и значителен внос. Освен това като цяло обемът на продажбите на вътрешния пазар на съдействащите бразилски производители е сходен на обема на продажбите за ЕС, реализирани от включените в извадката китайски производители, а продуктовите гами също са съпоставими. И накрая, бе установено, че вътрешния пазар в Бразилия е значително по-голям от пазара в Израел.
(64)
Въз основа на гореизложеното Бразилия беше избрана за държава аналог. Този избор се потвърждава.
б) Определяне на нормалната стойност
(65)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители беше определена на основата на проверената информация, получена от производителите в държавата аналог. Когато разновидностите на продукта на вътрешния пазар на държавата аналог, не бяха произведени в резултат на осъществяване на обичайна търговска дейност или нямаше сходни разновидности на продукта, нормалната стойност беше конструирана в съответствие с член 2, параграфи 3 и 6 от основния регламент.
(66)
След временното разгласяване изчисленията бяха прецизирани, за да се вземат под внимание коментарите, направени от страните.
5. ЕКСПОРТНА ЦЕНА
(67)
Производителите износители са реализирали експортни продажби за Съюза, като са продавали или директно на независими клиенти, или чрез свързани търговски дружества в КНР. Затова във всички случаи експортната цена беше определена съгласно член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно въз основа на фактически платените или платими експортни цени.
(68)
След временното разгласяване изчисленията бяха прецизирани, за да се вземат под внимание коментарите, направени от страните.
6. СРАВНЕНИЕ
(69)
Нормалната стойност и експортните цени бяха сравнени на базата на цена франко завода. За да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които влияят върху цените и върху тяхната съпоставимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Бяха направени и съответните корекции по отношение на отстъпки, транспорт, застраховки, разходи за товарене и допълнителни разходи, опаковка, разходи по кредити и косвени данъци за всички случаи, в които те бяха сметнати за обосновани, точни и подкрепени с проверени доказателства.
7. ДЪМПИНГОВИ МАРЖОВЕ
(70)
Окончателните дъмпингови маржове са изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза преди облагането с мито.
(71)
За всяка от трите включени в извадката съдействащи групи от производители износители дъмпинговият марж беше определен въз основа на сравнение на среднопретеглената нормална стойност в държавата аналог със среднопретеглената експортна цена, в съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(72)
За съдействащите дружества, които не са включени в извадката, дъмпинговият марж беше изчислен като средна стойност за включените в извадката три групи от дружества.
(73)
Предвид високото равнище на съдействие при разследването, тъй като съдействащите дружества представляваха около 90 % от целия внос от КНР през РП, за всички несъдействащи дружества бе определен приложим в национален мащаб марж, като се използва най-високият от маржовете, определен за включените в извадката групи от дружества.
(74)
На тази основа окончателните дъмпингови маржове бяха установени, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Crown Group
59,4 %
Gushen Group
55,8 %
Sinoglory Group
67,0 %
Съдействащи дружества, които не са включени в извадката
61,3 %
Други дружества
67,0 %
Г. ВРЕДА
1. ВСТЪПИТЕЛНИ БЕЛЕЖКИ
(75)
След преразглеждане на продуктовия обхват (изключване на концентратите, предназначени за фуражни продукти), едно дружество - ADM от Нидерландия, чието производство е ограничено до концентрати за фуражни продукти - вече не беше разглеждано като част от промишления отрасъл на Съюза. Вследствие на това беше счетено, че само жалбоподателят (Solae) е произвеждал сходния продукт в Съюза по време на разследвания период. Solae понастоящем разполага с два производствени обекта в ЕС - един в Белгия, произвеждащ изолати на соеви протеини, и друг в Дания, произвеждащ концентрирани соеви протеини (базови КСП и допълнително преработени високостойностни концентрати, при които базовите КСП служат за междинен продукт). Друг производствен обект на Solae в Boudreaux, Франция, който произвеждаше и предлагаше на пазара обикновени концентрати за фуражни продукти, беше затворен в началото на 2009 г.
(76)
Що се отнася до производството в ЕС, разследването разкри, че производственият процес на Solae се основава изключително на договор за преработка на ишлеме с швейцарското дружество майка, Solae Europe. Съгласно настоящото споразумение Solae Belgium и Solae Denmark преработват суровини, доставени от Solae Europe, срещу такса за услуга. В хода на процеса Solae Europe остава единственият собственик на суровините, междинните продукти и готовите стоки.
(77)
Тъй като собственик на суровините и готовите стоки продължава да бъде възложителят, по правната си същност договорите за преработка на ишлеме се различават от останалите възможни производствени споразумения. В този случай обаче стойността, добавена от тези дружества в ЕС, възлиза на повече от 50 % от производствените разходи. Делът на добавената стойност отразява също така технологичните и капиталовите инвестиции, реализирани в Съюза. Нетната стойност на тези инвестиции в ЕС е значителна и промишлеността осигурява голям брой работни места в Съюза.
(78)
Следва също да се отбележи, че действията по преработка на ишлеме, извършени в ЕС, представляват „последната съществена трансформация“ и съответно предоставят на продуктите произход от ЕС.
(79)
С оглед на изложеното по-горе беше направено заключението, че е възможно икономическата дейност, като извършваната в ЕС Solae Belgium и Solae Denmark, да бъде потенциално застрашена от дъмпингови практики и е налице основание тя да бъде защитена, независимо от юридическото естество на дейността (договор за преработка на ишлеме или производствено споразумение). В контекста на гореизложеното беше заключено Solae Belgium и Solae Denmark да се разглеждат като производители от Съюза, които са част от промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент.
(80)
След временното разгласяване един износител зави, че дружествата, работещи на ишлеме, не могат да бъдат квалифицирани като производители от Съюза и не могат да участват в антидъмпинговите разследвания. Износителят заяви, че тъй като суровините и готовите стоки са собственост на Solae Europe, регистрирано в Швейцария (т.е. извън ЕС), Solae Belgium и Solae Denmark не могат да бъдат разглеждани като производители от Съюза и няма основание те да бъдат защитавани от дъмпингови практики.
(81)
Износителят изтъкна, че в предишни случаи, например случая с вноса на някои пластмасови чували и торбички с произход от КНР (7), по решение на институциите две китайски дружества са изключени от извадката на производители износители, тъй като не са произвеждали голямо количество от декларираните изнасяни продукти, а всъщност са ги преработвали за други производители износители.
(82)
Следва да се отбележи, че случаят, на който се позовава износителят, не е сходен с настоящия случай. Първо, китайските дружества в случая с пластмасовите чували и торбички, посочен по-горе, са имали собствено производство (не на ишлеме), но продажбите на собствените им продукти са твърде малки, за да бъдат дружествата включени в извадката, докато в настоящата ситуация Solae Belgium и Solae Denmark работят изключително по договор за преработка на ишлеме.
(83)
Освен това, макар че Solae Belgium и Solae Denmark са изцяло притежавани от Solae Europe, при разследването на китайските дружества, изключени от извадката, не се установи никакво собственическо правоотношение с други производители износители, за които са преработвали продукти.
(84)
В предоставената информация износителят се позовава също така на друго предишно разследване, а именно случая с вноса на глицин с произход от КНР (8), в рамките на което Комисията разглежда някои китайски дружества като търговци, а не като производители, тъй като е установено, че дейността, която извършват, не може да бъде квалифицирано като производство.
(85)
В тази връзка следва да се отбележи, че случаят с вноса на глицин не е в подкрепа и на аргумента на износителя, тъй като китайските дружества износители просто са извършвали някои действия по преработката, които не променят химичния състав или физичните характеристики на разглеждания продукт. Това е напълно различна ситуация от настоящата, при която чрез извършваните от предприятията в ЕС операции семената или люспите от соя се преработват в соеви протеини и са налице не само промени в химичния състав и физичните характеристики на материала, но също така се добавя значителна стойност към крайния продукт.
(86)
Износителят също така заяви, че вземането на решения за цялото производство по преработка на ишлеме в Съюза е съсредоточено в рамките на предприятие, разположено извън ЕС, и че „съдбата“ на дружествата подизпълнители изцяло зависи от швейцарските дружества майки. Износителят добави, че в друг случай, свързан с вноса на винилацетат с произход от САЩ (9), Комисията е изключила един производител на ЕС от определението за промишленост на Съюза, поради връзката му с дружество в целевата държава.
(87)
Друга от страните също предложи, при определянето на промишленост на Съюза въпросите, отнасящи се до преработката на ишлеме и квалифицирането му като производство, седалището на дружеството, центъра на икономически интерес и ангажиментите към пазара на ЕС, да бъдат анализирани по начин, подобен на анализа на свързани дружества.
(88)
Solae като група действително има структурни връзки с швейцарското дружество майка и допълнителни корпоративни връзки с дружества от САЩ. Не е новост при антидъмпинговите процедури дружествата със силно присъствие на ЕС да имат такива структурни, капиталови или корпоративните връзки извън ЕС. Подобни структурни и корпоративни връзки извън ЕС обаче не поставят под съмнение заключението, че жалбоподателите могат да бъдат квалифицирани като производители от ЕС.
(89)
Следва да се отбележи, че такива доводи щяха от значение за целите на член 4, параграф 1, буква а) от основния регламент и определянето на промишлеността на Съюза, само в случай че Solae Europe беше дружество в целева страна, т.е. КНР в настоящия случай. Случаят несъмнено не е такъв и поради това доводите на износителя не са относими.
(90)
Освен това, отново беше посочено, че собствеността на използвания материал и/или на крайния продукт не е решаващ критерий при определянето на производител от Съюза. Макар че преработката на ишлеме се различава от други видове производствени споразумения, дружествата, произвеждащи на ишлеме, могат да се считат за производители от Съюза.
(91)
Този подход е в съответствие с предишната практика на институциите, например преразглеждането с оглед изтичане срока на мерките по отношение на вноса на фурфурилов алкохол с произход от КНР (10).
(92)
Отново се изтъква, че в настоящия случай добавената от дружествата в ЕС стойност възлиза на над 50 % от производствените разходи. Делът на добавената стойност отразява технологичните и капиталовите инвестиции, реализирани в Съюза. Нетната стойност на тези инвестиции в ЕС е значителна и промишлеността осигурява голям брой работни места в Съюза.
(93)
В заключение Solae Belgium и Solae Denmark се считат за производители от Съюза, които съставляват част от промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и ще бъдат наричани по-долу „промишленост на Съюза“.
(94)
Общото производство на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент бе установено въз основа на отговорите на въпросника на жалбоподателя.
(95)
Тъй като промишлеността на Съюза се състои само от един производител, данните по-долу са представени в индексиран вид, за да се спази изискването за поверителност съгласно член 19 от основния регламент.
2. ПОТРЕБЛЕНИЕ НА СЪЮЗА
(96)
Потреблението на Съюза беше определено въз основа на обема на продажбите на продукцията на промишлеността на Съюза, произведена на ишлеме и предназначена за пазара на Съюза, данни от Евростат за обемите на вноса на пазара на ЕС и приблизителна оценка, предоставена от жалбоподателя.
(97)
Кодовете по КН, обхващащи определени продукти от концентрирани соеви протеини, включват по-широка гама продукти, а не само продукта, обект на разследването. Въз основа на мащабни изследвания и познания за пазара жалбоподателят направи приблизителна оценка на стойността и обема на вноса в Съюза на продукта, обект на разследването. По време на разследването тази приблизителна оценка беше проучена и счетена за надеждна. Службите на Комисията не получиха коментари с алтернативно предложение, поставящо под въпрос използването на тези приблизителна оценка за целите на настоящото разследване.
(98)
Една от страните заяви, че методологията за изчисляване на вноса не е била обяснена в достатъчна степен. Тази критика обаче не беше допълнително обоснована. Страната разкритикува подхода на Комисията, без обаче да предложи по-подходяща или надеждна алтернатива. Критиките бяха свързани основно с факта, че страната е нямала възможност да направи коментар. Припомня се, че неповерителният текст на жалбата, в която се излага методологията за изключването, беше на разположение в неповерителния текст на документацията от момента на откриването на процедурата.
(99)
Припомня се също, че службите на Комисията провериха предоставените в жалбата данни и не установиха обстоятелства, поставящи под съмнение надеждността на метода. Освен това, предвид факта, че страните не предложиха алтернативен метод на изключване, коментарите им бяха счетени за необосновани.
(100)
През разглеждания период търсенето на пазара на Съюза е спаднало с 8 %. По-конкретно, потреблението на Съюза се е запазило стабилно между 2007 г. и 2008 г., намаляло е с 8 % през 2009 г. и останало стабилно през разследвания период.
Таблица 1
Потребление на Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Обем (в тонове)
Поверителна бизнес информация
Индекс (2007 г. = 100)
100
100
92
92
Източник:
Отговори на въпросника, дадени от промишлеността на Съюза, и приблизителна оценка, направена от жалбоподателя въз основа на данни от Евростат
3. ВНОС ОТ СЪОТВЕТНАТА ДЪРЖАВА
а) Обем
(101)
Обемът на вноса на разглеждания продукт се е повишил с 15 % през разглеждания период, достигайки 20 117 тона през разследвания период. По-конкретно, вносът от КНР е останал на стабилни нива между 2007 и 2008 г., като след това през 2009 г. се е повишил с 26 процентни пункта, достигайки най-високата си точка. Следва да се отбележи, че вносът от КНР е спаднал с около 9 процентни пункта през РП.
Таблица 2
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Обем на дъмпинговия внос от съответната държава (в тонове)
17 495
17 557
22 017
20 117
Индекс (2007 г. = 100)
100
100
126
115
Пазарен дял на дъмпинговия внос от съответната държава - индексиран
100
100
136
125
Източник:
приблизителна оценка, направена от жалбоподателя въз основа на данни от Евростат
б) Пазарен дял на разглеждания внос
(102)
Индексът, отразяващ развитието на пазарния дял на дъмпинговия внос от КНР, се е увеличил с 25 % през разглеждания период. Той се е запазил стабилен между 2007 г. и 2008 г., но се е увеличил с 36 % през 2009 г. През РП индексът е спаднал с 11 процентни пункта.
в) Цени
i) Динамика на цените
(103)
Средната цена на вноса се е увеличила с общо с 37 % през разглеждания период. По-конкретно, първоначално тя е нараснала с 48 % между 2007 и 2008 г., след което е спаднала с 11 процентни пункта през 2009 г. и е останала на същото ниво през РП. Средната цена на вноса от КНР през РП е била 1 569 EUR на тон.
Таблица 3
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
CIF цена на вноса от КНР (EUR/тон)
1 149
1 704
1 570
1 569
Индекс (2007 г. = 100)
100
148
137
137
Източник:
приблизителна оценка, направена от жалбоподателя въз основа на данни от Евростат
ii) Подбиване на цените
(104)
За целите на анализа на подбиването на цените, среднопретеглените продажни цени на производителя от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани по-специално за разходи по кредити, разходи за доставка, опаковка и комисиони, до ниво франко завода, бяха сравнени със съответните среднопретеглени CIF цени на съдействалите износители от КНР за първия независим клиент на пазара на Съюза, коригирани, за да включват всички разходи, свързани с митническото оформяне, т.е. мито и разходите след вноса (цена на разтоварената стока).
(105)
Сравнението показа, че през РП вносът на разглеждания продукт е подбил цените на промишлеността на Съюза с около 12 %.
Дружество
Подбиване на цените
Crown Group
11,1 %
Gushen Group
9,6 %
Sinoglory Group
15,0 %
(106)
Една от страните отбеляза, че нивото на подбиване на цената е било изчислено само за РП и че предишните нива на подбиване на цените не са известни. Страната обаче изказа предположение, че, тъй като между 2007 г. и РП цените на вноса от Китай са се увеличили значително повече от цените на промишлеността на Съюза, може да се заключи, че подбиването на цените е намалявало.
(107)
Комисията действително признава, че макар че между 2007 г. и РП цените на вноса от Китай са се увеличили с 37 %, цените на промишлеността на Съюза са нараснали едва с 15 % (вж. съображение 119 по-долу). Поради това в ясно, че по отношение на средните цени разликата между цените в Китай и цените в ЕС е намаляла между 2007 г. и РП.
4. СЪСТОЯНИЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(108)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше оценка на всички икономически фактори и показатели, влияещи върху състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(109)
За целите на анализа на вредата показателите за вреда бяха установени въз основа на информацията, събрана от надлежно проверения и изцяло попълнен от жалбоподателя въпросник.
а) Производство
(110)
Производството на Съюза е намаляло с 14 % между 2007 г. и РП. По-конкретно то е намаляло с 8 % през 2008 г., след което се е свило с още 15 процентни пункта през 2009 г. При все това е налице явно подобрение между 2009 г. и РП, когато производството се е увеличило с 9 процентни пункта.
Таблица 4
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Производство (в тонове)
Поверителна бизнес информация
Индекс (2007 г. = 100)
100
92
77
86
Източник:
отговори на въпросника
б) Производствен капацитет и използване на капацитета
(111)
Производственият капацитет на производителя от Съюза е останал стабилен през разглеждания период.
Таблица 5
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Производствен капацитет (в тонове)
Поверителна бизнес информация
Индекс (2007 г. = 100)
100
100
100
100
Използване на капацитета
Поверителна бизнес информация
Индекс (2007 г. = 100)
100
92
77
86
Източник:
отговори на въпросника
(112)
Индексът, отразяващ промените в използването на капацитета, е спаднал с 14 % през разглеждания период. Между 2007 г. и 2008 г. той е намалял с 8 % и с още 15 процентни пункта през 2009 г. След това се е покачил с 9 процентни пункта през РП. Тенденцията при степента на използване на капацитета отразява развитието на производството през разглеждания период, като се има предвид, че производственият капацитет е останал стабилен.
(113)
Следва да се отбележи, че въпреки цялостното намаляване, използването на капацитета е останало относително високо и през РП е било над 80 %.
в) Обем на продажбите
(114)
Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти на пазара на ЕС е намалял през разглеждания период с 8 %. Продажбите са намалели с 9 % между 2007 г. и 2008 г. и с още 5 процентни пункта през 2009 г. Налице е обаче явно подобрение между 2009 г. и РП, когато продажбите са се увеличили с 6 процентни пункта.
Таблица 6
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Продажби в ЕС (в тонове)
Поверителна бизнес информация
Индекс (2007 г. = 100)
100
91
86
92
Източник:
отговори на въпросника
д) Пазарен дял
(115)
Като цяло през разглеждания период промишлеността на Съюза е запазила пазарния си дял. По-конкретно, индексът се е понижил с 9 % между 2007 г. и 2008 г., но още през 2009 г. се е покачил с 1 процентен пункт и с още 7 процентни пункта през РП.
Таблица 7
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Пазарен дял на промишлеността на Съюза
Поверителна бизнес информация
Индекс (2007 г. = 100)
100
91
92
99
Източник:
Отговори на въпросника, дадени от промишлеността на Съюза, и приблизителна оценка, направена от жалбоподателя въз основа на данни от Евростат
д) Растеж
(116)
Между 2007 г. и РП, потреблението в Съюза е намаляло с 8 %, и обемът на продажбите също е спаднал с 8 %, а пазарният дял на промишлеността на Съюза е останал стабилен.
е) Трудова заетост
(117)
Заетостта е намаляла със 7 % между 2007 г. и РП. През 2007 г. и 2008 г. е нараснала умерено, преди да отбележи рязък спад с 10 процентни пункта през 2009 г. Въпреки това, през РП равнището на заетостта отново е нараснало с 2 процентни пункта.
Таблица 8
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Трудова заетост (брой лица)
Поверителна бизнес информация
Индекс (2007 г. = 100)
100
101
91
93
Източник:
отговори на въпросника
ж) Производителност
(118)
Производителността, измерена като продукция (в тонове) на работник на година, е намаляла със 7 % през разглеждания период. Този спад отразява факта, че производството е намалявало с по-бързи темпове от заетостта. Все пак следва да се отбележи, че между 2009 г. и РП производителността се е увеличила с 8 процентни пункта, отразявайки факта, че нарастването на производството е било дори с по-високи темпове от увеличаването на заетостта.
Таблица 9
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Производителност (в тонове на заето лице)
Поверителна бизнес информация
Индекс (2007 г. = 100)
100
91
85
93
Източник:
отговори на въпросника
з) Фактори, влияещи върху продажните цени
(119)
Средните продажни цени на производителите от Съюза се е увеличили с около 15 % през разглеждания период. Средната цена се е повишила през 2008 г. и 2009 г. (съответно с 8 % и 10 процентни пункта), преди да отбележи лек спад през РП с 3 процентни пункта. Като цяло цените на разглежданият продукт са силно зависими от цените на основните суровини (т.е. семена или люспи от соя) и енергийните източници. Заедно те съставляват значителна част от производствените разходи. Следва да се отбележи, че пазарът на семена от соя е нестабилен и се характеризира със значителни годишни или дори месечни колебания.
(120)
Предвид значителните колебания на продажните цени на различните видове на продукта, обект на разследването, динамиката на средните продажни цени следва да се разглежда внимателно, тъй като всяка промяна на средната цена е силно повлияна от каквато и да е промяна в продуктовия асортимент.
Таблица 10
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Единична цена на пазара на ЕС (EUR/тон)
Поверителна бизнес информация
Индекс (2007 г. = 100)
100
108
118
115
Източник:
отговори на въпросника
и) Размер на дъмпинговия марж
(121)
Предвид обема, пазарния дял и цените на вноса от КНР, въздействието на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза не може да се счита за незначително.
й) Стокови наличности
(122)
През 2007 г. и през РП стоковите наличности в края на периода като цяло са се запазили стабилни. Следва да се отбележи, че стоковите наличности представляват малка част от годишното производство и поради това приложимостта на този показател при анализа на вредата е ограничена.
Таблица 11
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Стокови наличности в края на периода (в тонове)
Поверителна бизнес информация
Индекс (2007 г. = 100)
100
90
110
99
Източник:
отговори на въпросника
к) Възнаграждения
(123)
Годишните разходи за труд са се увеличили със 7 % между 2007 г. и РП. То са нараснали с 5 % между 2007 г. и 2008 г., преди да намалеят с 2 процентни пункта през 2009 г., a след това да се повишат с 4 процентни пункта през РП.
Таблица 12
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Годишни разходи за труд (EUR)
Поверителна бизнес информация
Индекс (2007 г. = 100)
100
105
103
107
Източник:
отговори на въпросника
л) Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
(124)
През разглеждания период рентабилността на продажбите на сходния продукт на пазара на ЕС за несвързани клиенти, изразена като процент от нетните продажби, бележи значителни колебания. Макар че през 2007 г. и 2009 г. промишлеността на Съюза е реализирала печалби, през 2008 г. и през РП тя е понесла загуби. Възможно е колебанията на рентабилността да са отражение на нестабилния пазара на семена от соя.
Таблица 13
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Рентабилност в ЕС (процент от нетните продажби)
Поверителна бизнес информация
Индекс (2007 г. = 100)
100
-89
10
-45
Възвръщаемост на инвестициите (печалба в % от нетната балансова стойност на инвестициите)
Поверителна бизнес информация
Индекс (2007 г. = 100)
100
- 160
-9
- 109
Източник:
отговори на въпросника
(125)
Възвръщаемостта на инвестициите, изразена като печалбата в процент от нетната счетоводна стойност на инвестициите, в общи линии e следвала тенденциите по отношение на рентабилността.
м) Паричен поток и способност за привличане на капитали
(126)
Нетният паричен поток от оперативни дейности е варирал значително през разглеждания период. Стартирайки от положителна стойност през 2007 г., той се е влошил през 2008 г., когато стойността му е станала отрицателна, а подобрението му през 2009 г. е последвано отново от отрицателни стойности през РП. Паричният поток като цяло е следвал тенденциите по отношение на рентабилността.
(127)
Липсват данни промишлеността на Съюза да е изпитвала затруднения при привличането на капитал, което се дължи най-вече на факта, че тя е включена в по-голяма група.
Таблица 14
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Паричен поток (в EUR)
Поверителна бизнес информация
Индекс (2007 г. = 100)
100
-93
24
-7
Източник:
отговори на въпросника
н) Инвестиции
(128)
Годишните инвестиции в производството на сходния продукт са се увеличили с 4 % между 2007 г. и 2008 г., a през 2009 г. са нараснали с още 29 процентни пункта. През РП са отбелязали лек спад с 5 процентни пункта. Като цяло инвестициите са нараснали с 28 % през разглеждания период.
Таблица 15
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Нетни инвестиции (в EUR)
Поверителна бизнес информация
Индекс (2007 г. = 100)
100
104
133
128
Източник:
отговори на въпросника
5. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ВРЕДАТА
(129)
Анализът на данните показва, че като цяло промишлеността на Съюза е свила производството си, използвания капацитет, продажбите, заетостта и производителност през разглеждания период. Освен това са се увеличили разходите за труд.
(130)
В същото време тази отрицателна равносметка донякъде е смекчена от факта, че при повечето от тези показатели се наблюдава положително развитие между 2009 г. и РП (2010 г.). По-специално, между 2009 г. и 2010 г. (РП) производство и използването на капацитета са нараснали с 9 процентни пункта; продажбите в ЕС и пазарният дял са нараснали съответно с 6 и 7 процентни пункта; заетостта се е увеличила с 2 процентни пункта, а производителността - с 8 процентни пункта.
(131)
Също така пазарният дял на промишлеността на Съюза като цяло е останал стабилен през разглеждания период. Въпреки че се е свил през 2008 г., през 2009 г. той е отбелязал ръст, достигайки през 2010 г. ниво много близо до това от 2007 г.
(132)
Рентабилността, както и възвръщаемостта на инвестициите и паричният поток (и двете са тясно свързани с рентабилността) свидетелстват за разнородната картина на икономическото състояние на промишлеността на Съюза. Макар че като цяло (между 2007 г. и РП) намаляват, те също така значително варират и свидетелстват за колебанията на пазара.
(133)
Наблюдава се безспорно нарастване на нетните инвестиции между 2007 г. и 2009 г. (с 33 %), като е отбелязан само лек спад (с 5 процентни пункта) през 2010 г. (РП).
(134)
Също така, действителното ниво на загубите, понесени от промишлеността на Съюза през РП, е сравнително умерено.
(135)
С оглед на гореизложеното се стигна до заключението, че промишлеността на Съюза е претърпяла известна вреда. Все пак, предвид относително незначителното ниво на действителните загуби, претърпени от промишлеността на Съюза през РП, и признаците на възстановяване, забелязани към края на разглеждания период, вредата не може да бъде определена като съществена по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
(136)
След разгласяването на окончателните констатации, жалбоподателят заяви, че вредата в този случай следва да се счита за съществена, тъй като при други случаи при сходни обстоятелства (т.е. положителни тенденции, наблюдавани към края на разглеждания период) (11) констатациите са били различни. Жалбоподателят също така изтъкна, че анализът на края на разглеждания период и изготвянето на заключения въз основа на признаците на възстановяване през този период е несъвместим с правната уредба в рамките на СТО (12).
(137)
В тази връзка следва да се посочи, че всеки случай трябва да бъде разглеждан с оглед на специфичните му особености. В настоящия конкретен случай при разследването не само бяха установени ясни признаци на възстановяване на промишлеността на Съюза към края на разглеждания период, но също и че мащабът на отрицателните тенденции е бил сравнително ограничен. Например пазарният дял на промишлеността на Съюза е останал стабилен и сравнително висок, използването на капацитета е отбелязало лек спад, но се е задържало на ниво над 80 %, а инвестициите са се увеличили. За разлика от това, в случая с оксаловата киселина (13) например е било налице свиване с 9 % на пазарния дял промишлеността на Съюза през РП в сравнение с първата година от периода на разследването за вреда (14). В случая с лимонената киселина (15) е налице подобна загуба на пазарен дял и се наблюдава спад на инвестициите (16).
(138)
По отношение на задълженията, поети в рамките на СТО, цитираният доклад на групата се отнася до напълно различна ситуация, при която разследващият орган е анализирал само частични данни от едва 6 месеца от всяка от трите последователни години и констатациите се основават на този непълен анализ. Ситуацията в настоящия случай очевидно е различна, тъй като анализът на вредата обхваща данни за четири цели последователни години и освен това акцентът е върху факта, че в края на този четиригодишен период е налице положителен развой при много от анализираните тенденции в сравнение с годината, предхождаща РП.
(139)
С оглед на изложеното по-горе се стигна до окончателното заключение, че вредата, претърпяна от промишлеността на Съюза, не се характеризира като съществена по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. ВЪВЕДЕНИЕ
(140)
Без да се засяга решението по отношение на липсата на съществена вреда и при хипотезата, че вредата, претърпяна от промишлеността на Съюза, не би могла да бъде разглеждана като съществена, Комисията разгледа потенциалната причинно-следствена връзка.
(141)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент Комисията разгледа въпроса дали претърпяната от промишлеността на Съюза вреда е била причинена от дъмпинговия внос от съответната държава. Освен това, наред с дъмпинговия внос бяха разгледани и други известни фактори, които биха могли да нанесат вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че причинената от тези фактори вреда няма да бъде приписана на дъмпинговия внос.
2. ВЛИЯНИЕ НА ДЪМПИНГОВИЯ ВНОС
(142)
Вносът на разглеждания продукт се е увеличил с общо 15 % между 2007 г. и РП, a съответният му пазарен дял е нараснал с 25 % въпреки свиващото се търсене на пазара на Съюза. Като цяло това развитие съвпада с нестабилното икономическо състояние на промишлеността на Съюза. Макар че промишлеността на Съюза е успяла да запази своя пазарен дял, китайският внос се е увеличил с над 5 процентни пункта.
(143)
Въз основа на това на пръв поглед изглежда, че съществува причинно-следствена връзка между вноса от КНР и вредата, претърпяна от промишлеността на Съюза.
(144)
По-подробният анализ на въздействието на дъмпинговия внос върху състоянието на промишлеността на Съюза обаче не показва наличието на ясна взаимовръзка. Например, макар вносът от КНР да бележи слабо нарастване между 2007 г. и 2008 г. (съображение 101), а CIF цената на вноса от Китай да се е повишила с 48 процентни пункта (съображение 103), през 2008 г. промишлеността на Съюза е претърпяла значителни загуби и свиване на пазарния дял. За разлика от това, макар че вносът от Китай се е увеличил с 26 % между 2008 г. и 2009 г., а CIF цената на вноса е спаднала с 11 процентни пункта, промишлеността на Съюза е запазила пазарния си дял и се е възстановила от загубите, понесени през 2008 г. Отново между 2009 г. и РП, макар вносът от КНР на пазара на Съюза да се е запазил, състоянието на промишлеността на Съюза безспорно се е подобрило, както беше обсъдено по-горе в анализа на вредата.
(145)
Тази липса на взаимовръзка между вноса от КНР и тенденциите по отношение на показателите за вреда са сериозни данни за това, че други фактори са допринесли за вредата, претърпяна от промишлеността на Съюза, и вероятно са я предизвикали. Този въпрос ще бъде допълнително разгледан по-долу.
3. ВЛИЯНИЕ НА ДРУГИ ФАКТОРИ
(146)
Другите фактори, анализирани в контекста на причинно-следствената връзка, са: i) свиването на търсенето в Съюза вероятно частично е свързано с финансовата и икономическа криза от 2008/2009 г. и ii) нестабилността на пазара на семена от соя.
i) Свиване на търсенето в Съюза вероятно частично свързано с финансовата и икономическа криза от 2008/2009 г.
(147)
Ако се направи сравнение между 2007 г. и 2010 г. (РП), през разглеждания период се наблюдава спад с 8 % в потреблението на Съюза. Много от факторите за вредата до голяма степен бяха свързани с този фактор. Например, обемът на продажбите на промишлеността на Съюза също е намалял с 8 %, ако се направи сравнение между горепосочените два периода. Други примери са заетостта - 7 % спад през 2010 г. в сравнение с 2007 г., и производителността - също 7 % спад през 2010 г. в сравнение с 2007 г. Това ясно свидетелства, че свиването на търсенето, независимо от неговата основната причина, е един от основните фактори за състоянието на промишлеността на Съюза.
(148)
Въпреки че причината за свиването на търсенето няма пряко отношение към анализа на причинно-следствената връзка, много вероятно е поне частично то да е причинено от финансовата и икономическа криза. В този контекст следва да се отбележи, че търсенето е намаляло по-специално между 2008 г. и 2009 г. Поради това съвпадение във времето, спадът с 8 процентни пункта между 2008 г. и 2009 г. вероятно е свързан с икономическата криза. Затова би могло да се твърди, че вредата, претърпяна от промишлеността на Съюза, е причинена от икономическата криза и произтичащия спад в търсенето.
(149)
Следва да се отбележи също, че Solae Belgium признава в своя годишен доклад от 2009 г., че спадът в приходите от финансови активи, причинен от финансовата криза, е оказал отрицателно въздействие върху финансовото състояние на дружеството.
(150)
Отново се изтъква също така, че промишлеността на Съюза е подобрила своето икономическо положение между 2009 г. и РП. Това подобрение ясно съвпада с общото икономическо възстановяване.
(151)
Предвид гореизложеното се счита, че свиването на търсенето, което вероятно частично се дължи на икономическата криза, е основната причина за вредата, претърпяна от промишлеността на Съюза.
(152)
След окончателното разгласяване жалбоподателят заяви, че финансовата и икономическа криза не е причината за вредата, но не предостави никакви убедителни аргументи в това отношение, а само се позова на редица други случаи (17), при които констатациите са били различни.
(153)
В това отношение отново се посочва, че всеки случай трябва да бъде разглеждан с оглед на специфичните му особености. В този конкретен случай остава налице фактът, че въпреки че отсъства ясна взаимовръзка между дъмпинговия внос и състоянието на промишлеността на Съюза, свиването на търсенето, вероятно частично причинено от икономическата криза, е допринесло за лошото състояние на промишлеността на Съюза. Всъщност, както е посочено по-горе, поне в известна степен това е изрично признато в годишния доклад на Solae Belgium от 2009 г.
(154)
Забелязват се обаче съществени различния между посочените от жалбоподателя случаи и настоящия случай. Редица от тези различия са изложени в следващите съображения.
(155)
В случая с оксаловата киселина (18), макар че някои показатели са свидетелствали за положителен развой между 2009 г. и РП, пазарният дял на промишлеността на Съюза се е свил, за разлика от настоящия случай, при който той е нараснал, почти достигайки нивото си от 2007 г. (19). Освен това при случая с оксаловата киселина не липсва взаимовръзка на дъмпинговия внос от съответните държави и тенденциите при показателите за вреда в сравнение с предходната година, каквато е ситуацията в настоящия случай. Тенденциите по отношение на рентабилността също са различни. В настоящия случай са налице значителни колебания в рентабилността. И накрая, в настоящия случай пазарът е изключително нестабилен.
(156)
При случая с мрежестите тъкани от стъклени влакна (20) пазарният дял на промишлеността на Съюза се е свивал всяка година, общо с 12 процентни пункта (21). В същото време пазарният дял на вноса от Китай последователно е нараствал всяка година, общо с 12,4 процентни пункта (22). В настоящия случай пазарният дял на вноса от Китай в нараствал до 2009 г., като след това е намалял между 2009 г. и РП. В същото време пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял през 2008 г., а след това е нараснал почти до нивото си от 2007 г.
(157)
В случая със стъклените влакна (23) пазарният дял на дъмпинговия внос последователно е нараствал всяка година, общо с 6,3 процентни пункта (24).
(158)
В случая с керамичните плочки (25) пазарният дял на дъмпинговия внос постоянно е нараствал (26). Освен това се наблюдават различия при промените в стоковите наличности. В случая с керамичните плочки нарастването на стоковите наличности определено е фактор за вреда (27). И накрая, разследването при случая с керамичните плочки показа, че въпреки възстановяването в строителната промишленост, при показателите на промишлеността на Съюза се е запазила негативната тенденция (28).
(159)
На последно място, при случая с мастните алкохоли (29) развитието на показателите за вреда между 2009 г. и РП се различава от настоящия случай (напр. заетостта е намаляла) (30), а пазарният дял на дъмпинговия внос се е увеличил между 2009 г. и РП (31).
(160)
Поради това твърдението на жалбоподателя трябва да бъде отхвърлено.
ii) Нестабилност на пазара на семена от соя
(161)
По-горе беше показано, че рентабилността на промишлеността на Съюза показва значителни колебания и свидетелства за нестабилния характер на пазара.
(162)
Тази нестабилност е тясно свързана с колебанията на пазара на суровини. Спот пазарът на основната суровина - семена от соя - традиционно се характеризира със значително месечни и годишни колебания (32), докато цените на крайния продукт (разглеждания продукт) обикновено са доста стабилни (тъй като те се основават на по-дългосрочни договори). Вследствие на това степента на рентабилност на продукта, обект на разследването, е в силна зависимост от преобладаващата ситуация на пазара на семена от соя.
(163)
В този контекст следва да се отбележи, че през 2008 г. действително е имало значителен скок на цените на семената от соя, което е оказало съществено въздействие върху рентабилността и общото състояние на промишлеността на Съюза. Жалбоподателят призна, че скокът на цените на семената от соя е допринесъл за лошото му състояние през 2008 г.
(164)
С оглед на гореизложеното е ясно, че нестабилността на пазара на семена от соя също е сериозна причина за вредата, претърпяна от промишлеността на Съюза.
(165)
След окончателното разгласяване жалбоподателят заяви, че нестабилността на цените на семената от соя не нарушава причинно-следствената връзка и е от значение само за претърпените през 2008 г. загуби. Това твърдение обаче не беше подкрепено с доказателства.
(166)
Следва да се отбележи, че скокът в цените на семената от соя съвпада със слабите финансови резултати на промишлеността на Съюза и, тъй като високите цени на семената от соя бяха считани за основната причина за претърпените през 2008 г. загуби, не е налице конкретна причина защо загубите за 2010 г., които съвпадат с друг скок в цените на семената от соя, да се третират различно.
(167)
Поради това твърдението на жалбоподателя трябва да бъде отхвърлено.
4. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНАТА ВРЪЗКА
(168)
Други фактори, по-специално свиването на търсенето (вероятно причинено отчасти от икономическата криза от 2008/2009 г.) и нестабилният характер на пазара на основната суровина, са важни причини за вредата за промишлеността на Съюза.
(169)
Поради това, дори и при хипотезата, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда, тъй като тези други фактори прекъсват причинно-следствената връзка, не може да се заключи, че вредата е била причинена от дъмпинговия внос от КНР.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(170)
Тъй като по-горе беше установено, че промишлеността на Съюза не понася вреда, която може да бъде определена като съществена, и че при всички случаи други фактори прекъсват причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, не е необходимо да се разглежда интересът на Съюза.
Ж. ПРЕКРАТЯВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА
(171)
С оглед на заключенията, направени по отношение на липсата на съществена вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и във връзка с отсъствието на причинно-следствена връзка, в съответствие с член 9 от основния регламент следва да се прекрати процедурата, без за бъдат наложени мерки.
(172)
Всички засегнати страни бяха информирани за окончателните констатации и намерението да се прекрати процедурата и получиха възможност да представят своите коментари. Техните коментари бяха разгледани, но те не промениха направените по-горе заключения,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Антидъмпинговата процедура относно вноса на някои продукти от концентрирани соеви протеини с произход от Китайската народна република се прекратява.
Член 2
Настоящото решение влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Брюксел на 27 юни 2012 година.
SKLEP KOMISIJE
z dne 27. junija 2012
o ustavitvi protidampinškega postopka glede uvoza nekaterih proizvodov iz koncentriranih sojinih beljakovin s poreklom iz Ljudske republike Kitajske
(2012/343/EU)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 9 Uredbe,
po posvetovanju s svetovalnim odborom,
ob upoštevanju naslednjega:
A. POSTOPEK
1. ZAČETEK
(1)
Komisija je 19. aprila 2011 z obvestilom („obvestilo o začetku“), objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (2), objavila začetek protidampinškega postopka v zvezi z uvozom nekaterih proizvodov iz koncentriranih sojinih beljakovin s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“ ali „zadevna država“).
(2)
Postopek se je začel na podlagi pritožbe, ki jo je 7. marca 2011 vložila družba Solae Europe S.A. („pritožnik“), ki predstavlja glavni delež, v tem primeru več kot 25 %, celotne proizvodnje nekaterih proizvodov iz koncentriranih sojinih beljakovin v Uniji (3). Pritožba je vsebovala dokaze o dampingu zadevnega izdelka in znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za upravičenost začetka postopka.
2. STRANI, KI JIH POSTOPEK ZADEVA
(3)
Komisija je pritožnika, drugega znanega proizvajalca Unije, proizvajalce izvoznike in predstavnike LRK, uvoznike, dobavitelje in uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, vključno z njihovimi združenji, uradno seznanila z začetkom postopka. Zainteresirane strani so imele možnost, da predstavijo svoja stališča v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.
(4)
Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.
(5)
Vse ustne in pisne pripombe, ki so jih predložile zainteresirane strani, so bile preučene in po potrebi upoštevane.
(6)
Glede na očitno visoko število proizvajalcev izvoznikov in nepovezanih uvoznikov Unije je bilo v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje v skladu s členom 17 Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in če bi bilo, izbrala vzorec, so bili vsi proizvajalci izvozniki in nepovezani uvozniki Unije pozvani, da se javijo Komisiji in predložijo, kot je določeno v obvestilu o začetku, osnovne informacije o svojih dejavnostih, povezanih z zadevnim proizvodom, v obdobju od 1. januarja 2010 do 31. decembra 2010 („obdobje preiskave“ ali „OP“). O vzorčenju proizvajalcev izvoznikov je bilo prav tako opravljeno posvetovanje z organi LRK.
2.1 VZORČENJE PROIZVAJALCEV IZVOZNIKOV
(7)
Pri vzorčenju je v rokih predložilo zahtevane informacije dvajset proizvajalcev izvoznikov, ki so bili pripravljeni sodelovati. Obseg prodaje v EU, ki so ga navedle te skupine / ti proizvajalci izvozniki, predstavlja približno 90 % zadevnega uvoza v obdobju preiskave. Zato se je štelo, da je bilo sodelovanje veliko.
(8)
Zaradi velikega števila (skupin) proizvajalcev izvoznikov, ki so pokazali pripravljenost za sodelovanje, je bilo sklenjeno, da je vzorčenje za proizvajalce izvoznike potrebno.
(9)
Komisija je v skladu s členom 17 osnovne uredbe izbrala vzorec na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza, ki ga je bilo mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. Tako izbran vzorec je bil prvotno sestavljen iz dveh skupin povezanih družb, ki so med drugim zastopale pet posameznih proizvajalcev ter pomenile 40 % do 50 % obsega izvoza zadevnega izdelka iz LRK v EU v obdobju preiskave. Po prejetju podatkov, da bi se ti dve skupini morda morali obravnavati kot en subjekt zaradi uvedbe protidampinške dajatve (glej uvodno izjavo 41), se je vzorec razširil z vključitvijo tretje skupine proizvajalcev izvoznikov in tako predstavljal 45 % do 60 % kitajskega uvoza. V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe je bilo z zadevnimi stranmi in kitajskimi organi opravljeno posvetovanje o prvotni izbiri in poznejši razširitvi vzorca. Dva povezana proizvajalca izvoznika sta nasprotovala razširitvi vzorca, saj sta trdila, da bi v primeru razširitve vzorca bolj sodila v tretjo skupino proizvajalcev izvoznikov v vzorcu. Treba je poudariti, da je bil v skladu z določbami člena 17(1) osnovne uredbe predlagani novi vzorec sestavljen iz treh skupin proizvajalcev izvoznikov z največjim obsegom prodaje zadevnega izdelka v OP v EU. Poleg tega je bil v OP obseg prodaje zadevnega izdelka v EU obeh povezanih proizvajalcev, ki sta trdila, da bi morala biti izbrana v tretjo skupino, zelo majhen in je predstavljal manj kot 10 % obsega prodaje izbrane tretje skupine. Zato je bilo potrjeno, da je reprezentativnost razširjenega vzorca najboljše zastopana s predlaganimi tremi skupinami. Predložene niso bile nobene dodatne pripombe.
2.2 VZORČENJE UVOZNIKOV
(10)
Po preučitvi predloženih informacij in ob upoštevanju velikega števila uvoznikov, ki so bili pripravljeni sodelovati, je bilo sklenjeno, da je potrebno vzorčenje v zvezi z nepovezanimi uvozniki.
(11)
Sedem nepovezanih uvoznikov, ki so predstavljali 20 % skupnega uvoza zadevnega izdelka v Unijo, se je strinjalo z vključitvijo v vzorec. V vzorec so bili izbrani trije uvozniki, ki so predstavljali približno 17 % skupnega uvoza iz LRK in skoraj 90 % uvoza sodelujočih uvoznikov. V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe so imele zadevne strani možnost, da predložijo pripombe o izbiri vzorca. Predložene niso bile nobene pripombe. Eden od vzorčenih uvoznikov je prekinil sodelovanje in ni predložil izpolnjenega vprašalnika.
2.3 IZPOLNJENI VPRAŠALNIKI IN PREVERITVE
(12)
Da bi vzorčene skupine proizvajalcev izvoznikov iz LRK lahko predložile zahtevek za tržnogospodarsko obravnavo („TGO“) ali individualno obravnavo („IO“), če tako želijo, jim je Komisija poslala obrazce zahtevka za TGO ali IO. V zvezi s tem sta dve vzorčeni skupini družb zahtevali TGO v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe, preostala vzorčena skupina družb pa je zahtevala IO v skladu s členom 9(5) osnovne uredbe.
(13)
Obrazci zahtevka za TGO/IO so bili poslani tudi nevzorčenim skupinam/proizvajalcem izvoznikom, ki so izrazili svoj namen, da bodo zahtevali individualno preiskavo v skladu s členom 17(3) osnovne uredbe.
(14)
Komisija je poslala vprašalnike vzorčenim proizvajalcem izvoznikom in nevzorčenim proizvajalcem izvoznikom, ki so izrazili svoj namen, da bodo zahtevali individualno preiskavo, pritožniku in drugemu znanemu proizvajalcu Unije, vzorčenim uvoznikom ter vsem znanim uporabnikom.
(15)
Potem ko so bili za informacije zaprošeni proizvajalci v morebitnih primerljivih državah Braziliji, Izraelu in Združenih državah Amerike („ZDA“), so bili vprašalniki poslani tudi proizvajalcem, ki bili v Braziliji in Izraelu pripravljeni sodelovati pri določanju normalne vrednosti za družbe, ki jim ni bilo mogoče odobriti TGO (glej uvodne izjave 60 do 64).
(16)
V celoti izpolnjene vprašalnike so predložile tri vzorčene skupine proizvajalcev izvoznikov v LRK, en brazilski proizvajalec, en izraelski proizvajalec, en proizvajalec Unije (z enim proizvodnim obratom v Belgiji in drugim na Danskem), dva (od treh) vzorčena uvoznika ter štirje uporabniki v EU. Drugi brazilski proizvajalec je predložil nepopolno izpolnjen vprašalnik.
(17)
Poleg tega sta zahtevek za individualno preiskavo (IP) v skladu s členom 17(3) osnovne uredbe predložila en nevzorčeni proizvajalec izvoznik („vložnik A“) in ena skupina povezanih nevzorčenih proizvajalcev izvoznikov (skupaj „vložnik B“) (4). Po analizi informacij, ki so jih predložile vzorčene strani, in teh zahtevkov, vključno z ustrezno izpolnjenimi vprašalniki, se je štelo, da je že število (skupin) proizvajalcev izvoznikov v vzorcu za preiskavo tako veliko, da bi bile dodatne IP neupravičeno obremenjujoče in bi preprečile pravočasen zaključek preiskave. Zato sta bila vložnika obveščena, da je njun zahtevek za individualno preiskavo zavrnjen.
(18)
Vložnik B je odločitvi, da se njegovega zahtevka za IP ne bo obravnavalo, nasprotoval. Trdil je, da bi bila ta zavrnitev v nasprotju s členom 17(3) osnovne uredbe in členom 6.10 protidampinškega sporazuma, kakor ga je nedavno raztolmačil Organ STO za reševanje sporov v zadevi pritrdilnih elementov (5). Taka zavrnitev bi poleg tega kršila osnovno načelo sorazmernosti.
(19)
Kar zadeva prvo trditev, člen 17(3) osnovne uredbe in člen 6.10 protidampinškega sporazuma izrecno dovoljujeta, da preiskovalni organ ne obravnava zahtevkov za IP, če je število vključenih izvoznikov in/ali proizvajalcev tako veliko, da bi bilo tako ugotavljanje neizvedljivo. Poročilo pritožbenega organa v zadevi pritrdilnih elementov je potrdilo, da je pravočasne zahtevke za IP „praviloma“ treba sprejeti, razen če preiskavo „neupravičeno obremenijo“ (6). V tem primeru bi preverjanje izpolnjenih vprašalnikov in izpolnjenih obrazcev zahtevka za TGO vložnikov za IP vključevalo preveritve na kraju samem pri eni družbi (vložnik A) in drugima dvema družbama (ki sta del vložnika B). Med temi preveritvami na kraju samem bi bilo treba preveriti skladnost z določbami člena 2(7)(c) ter navedeno strukturo, stroške (vključno s proizvodnimi stroški in nabavo), prodajo in dobičkonosnost vseh teh subjektov. Ker je bilo preiskanih že veliko subjektov v okviru vzorca, bi bila vključitev dodatnega vložnika neutemeljeno obremenjujoča in bi resno ogrozila pravočasen zaključek preiskave. Zato je odločitev, da se teh zahtevkov za individualno preiskavo ne sprejme, zakonsko utemeljena in ne krši načela sorazmernosti.
(20)
Potem ko je bil vložnik B seznanjen, da bi bila IP preveč obremenjujoča, je pozneje predlagal, da bo umaknil svoj zahtevek za TGO, če se Komisija strinja, da bo preučila njegov zahtevek za IO. Ker je izjavil, da je v OP opravil samo eno manjšo izvozno transakcijo in ne bo več zahteval TGO, je trdil, da Komisiji ne bi bilo treba opraviti preveritve na kraju samem v LRK za ugotovitev dampinga in da bi zadoščala preveritev te ene izvozne transakcije s preveritvijo izpolnjenega vprašalnika pritožnika v EU. Izvoznik je trdil, da odobritev individualne preiskave na tej podlagi ne bi bila obremenjujoča.
(21)
Vendar če bi bila IP odobrena, bi bilo treba opraviti preveritev vložnika B na kraju samem, ker brez preveritve obeh proizvajalcev iz skupine na kraju samem v LRK ne bi bilo mogoče izključiti obstoja druge prodaje v EU v OP. Take preveritve bi bile neupravičeno obremenjujoče glede na velikost vzorca s tremi velikimi skupinami družb. Zahteva je bila zato zavrnjena.
(22)
Odločitev, da se zahtevki za individualno obravnavo ne sprejmejo, je ostala nespremenjena. Na podlagi navedenih razlogov je bilo dokončno odločeno, da zahtevkov za individualno preiskavo ni mogoče odobriti, ker bi preiskavo neupravičeno obremenili in bi preprečili pravočasen zaključek preiskave.
(23)
Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so se ji zdele potrebne za ugotovitev dampinga, nastale škode ali nevarnosti škode in interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:
(a)
proizvajalci izvozniki v LRK:
-
Gushen Biological Technology Group Co., Ltd. in njene povezane družbe, Dezhou,
-
Shandong Crown Soya Protein Co., Ltd. in njene povezane družbe, Shenxian, Qingdao, Yucheng,
-
Shandong Sinoglory Health Food Co., Ltd. in njene povezane družbe, Liaocheng, Qingdao;
(b)
proizvajalec Unije:
-
Solae Europe s proizvodnimi obrati:
-
v Belgiji, Ieper (Solae Belgium) in
-
na Danskem, Aarhus (Solae Denmark);
(c)
proizvajalca v primerljivi državi:
-
Bremil Industria De Produtos Alimenticios Ltda., Arroio do Meio,
-
Solae do Brasil Ind. Com. Alimentos Ltda., Esteio, Sao Paulo.
3. OBDOBJE PREISKAVE
(24)
Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. januarja 2010 do 31. decembra 2010 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Preučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od leta 2007 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“).
4. UGOTOVITVE V VMESNI FAZI
(25)
V vmesni fazi je veljalo, da uvedba začasnih ukrepov ne bi bila primerna, zlasti ker bi bilo treba dodatno analizirati vzročno zvezo med dampinškim uvozom nekaterih proizvodov iz koncentriranih sojinih beljakovin iz LRK in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
5. NADALJNJI POSTOPEK
(26)
Po razkritju bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta odločitev, da se začasni ukrepi ne uvedejo („vmesno razkritje“), je več zainteresiranih strani predložilo pisna stališča v zvezi z vmesnimi ugotovitvami. Strani, ki so to zahtevale, so imele možnost za zaslišanje.
(27)
Komisija je še naprej zbirala informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za sprejetje dokončnih ugotovitev. Poleg preveritev iz uvodne izjave 23 je bila dodatna preveritev opravljena v prostorih družbe Kerry v Bristolu, Združenem kraljestvu, tj. enemu od uvoznikov in uporabnikov sojinih beljakovin, ki so sodelovali v preiskavi.
B. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
1. ZADEVNI IZDELEK
(28)
Zadevni izdelek je bil v obvestilu o začetku opredeljen kot proizvodi iz koncentriranih sojinih beljakovin, ki vsebujejo najmanj 65 mas. % beljakovin (N × 6,25), računano na suho snov in brez upoštevanja dodanih vitaminov, mineralov, aminokislin in aditivov za živila („zadevni izdelek“), ter ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 2106 10 20, ex 2106 90 92, ex 2309 90 10, ex 2309 90 99 (od 1. januarja 2012ex 2309 90 96) in ex 3504 00 90.
(29)
Navedeni obseg izdelka je mogoče ločiti na dve glavni skupini izdelkov: (i) koncentrirane sojine beljakovine („koncentrate“, vključno z enostavnimi/osnovnimi in nadalje predelanimi koncentrati) z vsebnostjo beljakovin več kot 65 %, vendar manj kot 90 %, ter (ii) izolirane sojine beljakovine („izolate“) z vsebnostjo beljakovin 90 % ali več.
(30)
Ugotovljeno je bilo tudi, da je enostavni koncentrat dokaj osnoven izdelek z nizko dodano vrednostjo, izolati in nadalje predelani koncentrati pa zahtevajo znatno več predelave in so posledično izdelki z višjo dodano vrednostjo.
(31)
Opisani obseg izdelka vključuje tudi enostavne (ne nadalje predelane) koncentrate za krmo. V obravnavanem obdobju so se v EU proizvajali v enem od obratov pritožnika v Franciji, proizvajala pa jih je tudi druga družba ADM s sedežem na Nizozemskem.
(32)
Po vmesnem razkritju je pritožnik zahteval spremembo obsega izdelka, iz katerega naj bi odstranili koncentrate, ki se uporabljajo za krmo. Pritožnik je nasprotoval pristopu, predlaganemu v vmesnem dokumentu, in trdil, da je neupoštevanje podatkov o francoskem obratu, ki je ustavil proizvodnjo leta 2009 (tj. sredi obravnavanega obdobja), povzročilo nedoslednosti pri preostalih podatkih (v katere so vključeni podatki ADM). Zato sta bila prodaja in tržni delež proizvajalcev EU izdelka v preiskavi umetno napihnjena.
(33)
Pritožnik je trdil, da je glede na razmeroma stabilno povpraševanje nekaj dobave, ki jo je zagotavljal francoski obrat družbe Solae do zaprtja leta 2009, prevzel njen konkurent v EU, tj. ADM. Posledično je neupoštevanje podatkov o francoskem obratu povzročilo zavajajočo primerjavo med podatki iz leta 2008, ko je imel ADM samo manjši delež na trgu koncentratov za krmo, in podatki iz OP, ko je ADM dosegel bistveno večji delež navedenega trga.
(34)
Pritožnik je zlasti predložil informacije o tehničnih in kemičnih razlikah med koncentrati za krmo na eni strani ter drugimi koncentrati in izolati na drugi strani. Za ti podskupini so bile uporabljene tudi druge distribucijske poti. Poleg tega se koncentrati za krmo uvrščajo pod drugo kodo KN kot drugi koncentrati (za živila) in izolati.
(35)
Po pritožnikovi vložitvi zahtevka je en izvoznik nasprotoval zahtevi za omejitev obsega izdelka. Vendar je ta izvoznik zahtevek napačno razumel, saj je mislil, da je bil namen zahtevka izključiti vse koncentrirane sojine beljakovine, pri čemer se zahtevek v resnici nanaša samo na enostavne koncentrirane sojine beljakovine za krmo. Poleg tega izvoznik ni dal nobene z dejstvi podprte razlage, zakaj naj zahtevek ne bi bil utemeljen.
(36)
Opozoriti je treba tudi, da na podlagi v preiskavi zbranih informacij uvoz koncentriranih sojinih beljakovin za krmo predstavlja manj kot 1 % celotnega kitajskega uvoza izdelka v preiskavi (kot je bil prvotno opredeljen) v Unijo.
(37)
Glede na navedeno in zlasti glede na jasne tehnične, kemične in s trgom povezane razlike se zdi primerno, da se obseg izdelka omeji z izključitvijo enostavnih koncentriranih sojinih beljakovin, ki se uporabljajo v krmi. Zato zadevni izdelek zajema proizvode iz koncentriranih sojinih beljakovin, razen proizvodov za uporabo v krmi, ki vsebujejo najmanj 65 mas. % beljakovin (N × 6,25), računano na suho snov in brez upoštevanja dodanih vitaminov, mineralov, aminokislin in aditivov za živila („zadevni izdelek“), ter ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 2106 10 20, ex 2106 90 92 in ex 3504 00 90
(38)
Zadevni izdelek se uporablja predvsem v živilski industriji v mesnih izdelkih in mesnih nadomestkih. Druge uporabe v živilih vključujejo solatne prelive, juhe, napitke v prahu, energijske ploščice, nadomestke za mlečne izdelke, zamrznjene sladice, stepene prelive, začetne formule, kruh, žitne kosmiče, testenine itd. Zadevni izdelek ima zaradi svoje funkcionalnosti tudi nekatere posebne uporabe, vključno v lepilih, asfaltu, smolah, čistilih, kozmetičnih sredstvih, črnilu, usnju, barvah, premazih za papir, pesticidih/fungicidih, plastiki, poliestrih in tekstilnih vlaknih.
(39)
Kljub nekaterim razlikam pri morebitni končni uporabi imajo vse različne vrste zadevnega izdelka, koncentrati in izolati, enake osnovne fizikalne in kemične lastnosti. Zato se šteje, da sestavljajo en izdelek.
2. PODOBNI IZDELEK
(40)
V zvezi z zadevnim izdelkom in nekaterimi proizvodi iz koncentriranih sojinih beljakovin, ki se proizvajajo in prodajajo na domačem trgu LRK ter na domačem trgu Brazilije, ki je bila uporabljena kot primerljiva država, ter nekaterimi proizvodi iz koncentriranih sojinih beljakovin, ki jih v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije, je bilo ugotovljeno, da imajo enake osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti in uporabe. Zato se ti izdelki štejejo za podobne izdelke v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.
C. DAMPING
1. POVEZAVA MED SKUPINO SINOGLORY IN SKUPINO GUSHEN
(41)
Vzorčeni proizvajalci izvozniki so iz družbe Shandong Crown Soya Protein Co. Ltd. in njenih povezanih družb („skupina Crown“), družbe Gushen Biological Technology Group Co. Ltd. in njenih povezanih družb („skupina Gushen“) ter družbe Sinoglory Health Food Co. Ltd. in njenih povezanih družb („skupina Sinoglory“). V zgodnji fazi preiskave je veljalo, da je skupino Gushen in skupino Sinoglory morda treba obravnavati kot povezana izvoznika. Vendar je bilo po prejetju pojasnil, ki sta jih zagotovila zadevna izvoznika, dokončno odločeno, da se skupina Gushen in skupina Sinoglory za namene te preiskave štejeta za ločena subjekta.
2. TRŽNOGOSPODARSKA OBRAVNAVA („TGO“)
(42)
V skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe se v protidampinških preiskavah v zvezi z uvozom s poreklom iz LRK normalna vrednost določi v skladu z odstavki od 1 do 6 navedenega člena za tiste proizvajalce, za katere je bilo ugotovljeno, da izpolnjujejo merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe.
(43)
Ta merila so povzeta zaradi večje jasnosti:
1.
poslovne odločitve in stroški nastanejo kot odziv na tržne razmere in brez večjega poseganja države;
2.
računovodske evidence se pregledujejo neodvisno v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi in se uporabljajo za vse namene;
3.
večjih izkrivljanj, prenesenih iz nekdanjega sistema netržnega gospodarstva, ni;
4.
stečajno pravo in pravo lastninskih razmerij zagotavljata pravno varnost in stabilnost; ter
5.
menjava valut se opravlja po tržnih stopnjah.
(44)
TGO sta zahtevali skupina Crown in skupina Sinoglory.
(45)
Komisija je zbrala vse potrebne informacije o skupinah Crown in Sinoglory ter po presoji preverila informacije, navedene v zahtevku za TGO, in vse druge informacije v prostorih zadevnih družb.
(46)
V preiskavi je bilo ugotovljeno, da nobena od skupin ne izpolnjuje meril iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe, da bi jima bila odobrena TGO.
(47)
Družbe iz obeh skupin zlasti niso izpolnile meril 1, 2 in 3.
(48)
En proizvajalec iz prve skupine ni izpolnil merila 1, v skladu s katerim je treba vse izdelke prodati na mednarodnem trgu. Čeprav je družba trdila, da ta določba ni zavezujoča, dejansko ni nikoli prodajala na domačem trgu (razen manjše prodaje leta 2007). V zvezi z merilom 2 je bilo pri obeh proizvajalcih iz skupine odkritih več računovodskih težav. Poleg tega ena družba iz skupine ni predložila obrazca zahtevka za TGO. Nadalje je ena družba iz skupine oddajala del svojega zemljišča, pri čemer v njenih računovodskih izkazih ni evidence o teh prihodkih, ker niso bili izdani nobeni računi ali potrdila o plačilu. Ko se je preselila v nove proizvodne prostore in del njene opreme ni bil več v uporabi, ni bil opravljen test nastale amortizacije. In ko je ena od družb iz skupine kupila novo zemljišče, je prejela vladno podporo za odškodnino za vaščane, ki so se morali preseliti. Vendar to plačilo ni bilo uporabljeno za navedeni namen, ampak za zmanjšanje stroškov pravice do uporabe zemljišča. V zvezi z merilom 3 sta dva proizvajalca iz skupine izmenjala surovine od skupnega dobavitelja brez ustrezne dokumentacije ali evidence na podlagi zelo neuradnih dogovorov brez kakršnih koli prilagoditev zaradi cenovnih razlik ali pristojbin, kar je oblika menjalnega posla. Poleg tega je en proizvajalec lahko več let brez plačila koristil zemljišče v lasti večinskega lastnika. Po navedbah navedene družbe je bilo to mogoče, ker je matična družba v okviru privatizacije kupila povezane pravice do uporabe zemljišč po zelo nizki ceni.
(49)
Po razkritju podrobnih ugotovitev TGO in po vmesnem razkritju je skupina ponovila svoje prejšnje trditve, da enega od obeh proizvajalcev ne bi smeli šteti kot pravno povezanega s preostalim delom skupine. Vendar je bilo v zvezi s to trditvijo ugotovljeno, da sta oba proizvajalca sledila usklajeni trgovski in industrijski strategiji skupaj s preostalim delom skupine, vključno s prakso menjalnega posla iz uvodne izjave 48. Trditev se zato zavrne.
(50)
Skupina je tudi trdila, da je bila omejitev prodaje za enega od njenih proizvajalcev navedena samo v statutu združenja in ne v obrtnem dovoljenju ali potrdilu o ustreznosti. Po mnenju družbe omejitev zato ni bila zavezujoča. Poleg tega je zagotavljala, da družba, ki ni predložila obrazca zahtevka za TGO, ni bila proizvodna ali trgovska družba ampak plačilni zastopnik, ter da se je skupina na vso moč prizadevala zagotoviti vse razpoložljive informacije.
(51)
Vendar se je zadevni proizvajalec, kot navedeno, natančno držal omejitve prodaje. Poleg tega je statut združenja del dokumentacije, predložene organom za odobritev ob ustanovitvi družbe, zato je očitno, da je vsebina teh dokumentov osnova za dejansko delovanje družbe. V zvezi z družbo, ki ni predložila obrazca zahtevka za TGO, je bilo nazadnje dejansko ugotovljeno, da je bila vpletena v nekatere vidike izvoza zadevnega izdelka, in bi zato morala predložiti obrazec zahtevka za TGO. Obe trditvi se zato zavrneta.
(52)
Za enega proizvajalca izvoznika iz druge skupine je tudi veljala omejitev prodaje, saj naj bi se 70 % njegove proizvodnje prodalo za izvoz, zaradi česar ni bilo izpolnjeno merilo 1. Glede merila 2 so bile ugotovljene številne težave v zvezi z amortizacijo sredstev in spremembami računovodskih usmeritev. Kar zadeva merilo 3, se vrednost, pripisana dvema zemljiščema v računovodskih izkazih ene od družb, znatno razlikuje in predvideva se, da je družba z nakupom zemljišča po ceni, ki je očitno pod tržno vrednostjo, prejela prikrito subvencijo. Poleg tega je druga družba iz skupine eno leto brezplačno najemala zemljišče in kupila pravice do uporabe zemljišča po ceni, nižji od tržne vrednosti. V opombah k računovodskim izkazom tudi ni bilo razkritih več jamstev znotraj skupine v nasprotju z mednarodnimi računovodskimi standardi MRS št. 24.
(53)
Po razkritju podrobnih ugotovitev TGO in vmesnem razkritju je skupina trdila, da za prodajo obeh proizvajalcev dejansko ni veljala nobena omejitev. Družbi sta trdili, da je bil obseg njunega izvoza v skladu z omejitvami iz statuta združenja zgolj zaradi ravnotežja med ponudbo in povpraševanjem na trgu sojinih beljakovin. Poudarili sta, da so se te omejujoče določbe kmalu po OP črtale iz teh besedil. Poleg tega je skupina v zvezi z merilom 2 trdila, da je razen manjših računovodskih napak v celoti upoštevala kitajska splošno sprejeta računovodska načela, ki se jih morajo bolj držati kot mednarodnih računovodskih standardov. Skupina je v zvezi s pravicami do uporabe zemljišč trdila, da je razlika v vrednosti obeh zemljišč nastala zaradi izravnalnih stroškov enega od zemljišč. Nazadnje je poudarila, da je eno zemljišče vzela v najem brezplačno zaradi upravnih zamud, preden je bilo dejansko mogoče kupiti pravico do uporabe zemljišča, ter da je bila v vsakem primeru vrednost izvzetja majhna v primerjavi s prihodki iz poslovanja družbe.
(54)
Kar zadeva merilo 1, je statut združenja del dokumentacije, ki je predložena organom in odobrena ob ustanovitvi družbe. Predvideva se, da se je družba držala prodajnih omejitev, ker se je tako od nje zahtevalo, in jasno je, da je vsebina teh dokumentov osnova za dejansko delovanje družbe. Poleg tega je treba poudariti, da so se omejitve iz statuta združenja črtale po OP, zato niso relevantne za to preiskavo. V zvezi z merilom 2 je bilo jasno, da natančnosti in zanesljivosti računovodskih izkazov ni bilo mogoče potrditi. Poleg tega bi računovodski izkazi morali biti revidirani v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi, kar med preveritvijo ni bilo mogoče potrditi. V zvezi z merilom 3 niso bila predložena nobena dokazila med preveritvami na kraju samem, ki bi potrdila izravnalne stroške za zadevno zemljišče. Nazadnje ne glede na zagotovljena pojasnila ostaja dejstvo, da je ena od družb določeno obdobje najemala zemljišče brezplačno, in je torej prejela subvencijo. Pripombe torej niso spremenile ugotovitev TGO. Navedene ugotovitve so s tem potrjene.
3. INDIVIDUALNA OBRAVNAVA („IO“)
(55)
V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se za države, ki jih zajema navedeni člen, po potrebi uvede dajatev na ravni države, razen kadar lahko družbe dokažejo, da izpolnjujejo vsa merila iz člena 9(5) osnovne uredbe. Ta merila so le zaradi lažjega sklicevanja na kratko povzeta spodaj:
-
v primeru podjetij ali skupnih podjetij, ki so v celoti ali deloma v tuji lasti, lahko izvozniki svobodno vrnejo kapital in dobičke v domovino,
-
izvozne cene in obseg izvoza ter prodajni pogoji se svobodno določajo,
-
večina delnic je v lasti zasebnikov. Državni uradniki, ki so člani upravnih odborov ali zasedajo ključne vodstvene položaje, morajo biti v manjšini ali pa je treba dokazati, da je družba kljub temu dovolj neodvisna od vmešavanja države,
-
pretvorbe menjalnega tečaja se opravljajo po tržni stopnji ter
-
vmešavanje države ni takšno, da bi omogočalo izogibanje ukrepom, če se individualnim izvoznikom odobrijo drugačne stopnje dajatve.
(56)
Skupina Gushen je zahtevala samo IO. Ta zahtevek je bil preučen in odkrit ni bil noben element, ki bi kazal, da ta družba ni izpolnila zgoraj navedenih meril. Zato je bilo sklenjeno, da se skupini Gushen lahko odobri IO.
(57)
Ocenjeni sta bili tudi skupina Crown in skupina Sinoglory, ker tem družbam TGO ni bil odobren. V obeh primerih ni bil odkrit noben element, ki bi kazal, da družbe niso izpolnile zgoraj navedenih meril. Zato se sklene, da se obema skupinama družb lahko odobri IO.
(58)
Po dokončnem razkritju je pritožnik izrazil svoje nestrinjanje z odobritvijo IO vzorčenim skupinam izvoznikov. Vendar tega vprašanja ni bilo treba nadalje obravnavati, ker niso bili uvedeni nobeni ukrepi.
4. NORMALNA VREDNOST
(59)
Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 46, TGO ni bila odobrena dvema vzorčenima skupinama, ki sta zaprosili zanjo. Tretja vzorčena skupina ni vložila zahtevka za TGO. Zato je bila v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe normalna vrednost za vse družbe določena na podlagi cen ali konstruirane vrednosti v primerljivi državi.
(a) Primerljiva država
(60)
Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da namerava uporabiti ZDA kot ustrezno primerljivo državo za določitev normalne vrednosti za LRK, in pozvala zainteresirane strani, da predložijo svoje pripombe v zvezi s tem.
(61)
Komisija je prejela več pripomb in predlagane so bile druge možne primerljive države, zlasti Brazilija in Izrael. Glavni argument proti ZDA kot primerljivi državi je bil, da bi bil v ZDA zadevni izdelek proizveden iz genetsko spremenjenih sojinih zrn, kar ne bi veljalo za LRK. Uporaba genetsko spremenjenih sojinih zrn bi verjetno povzročila, da bi izdelek uporabljali drugi uporabniki in/ali predelovalne industrije. En proizvajalec izvoznik je tudi omenil, da bi imela hčerinska družba pritožnika v ZDA prevladujoč položaj na trgu ZDA, kar bi napihnilo domače prodajne cene.
(62)
Glede na te prejete pripombe je Komisija pozvala k sodelovanju vse znane proizvajalce v Braziliji, Izraelu in ZDA ter jim zastavila nekaj ključnih vprašanj o njihovi proizvodnji, prodaji in lokalnih trgih ter o tem, ali bi bili pripravljeni zagotoviti več podrobnih informacij o svojih stroških in cenah, če bi bila njihova država izbrana za primerljivo državo. Samo en proizvajalec iz ZDA in dva brazilska proizvajalca so predložili ustrezne informacije in izrazili pripravljenost za nadaljnje sodelovanje. Pozneje je tudi en izraelski proizvajalec predložil v celoti izpolnjen vprašalnik. Komisija si je tudi na druge načine prizadevala pridobiti informacije o navedenih in drugih možnih trgih.
(63)
Tako pridobljene informacije so bile temeljito analizirane. Potrjeno je bilo, da je izdelek ZDA pretežno iz genetsko spremenjenih sojinih zrn, v nasprotju z zadevnim izdelkom iz LRK, Brazilije ali Izraela. Vendar ni bilo mogoče ugotoviti učinka navedene razlike v glavnih surovinah na lastnosti, uporabo, stroške ali ceno izdelka. Čeprav je bila uvozna dajatev za brazilski trg 14 %, je poleg tega znaten obseg uvoženega zadevnega izdelka v Braziliji konkuriral lokalno proizvedenemu izdelku. Dejansko sta dva brazilska proizvajalca, ki sta pripravljena sodelovati, predstavljala tri četrtine potrošnje v Braziliji, pri čemer sta na trgu ZDA jasno prevladovala dva zelo velika domača proizvajalca, od katerih je bil samo eden pripravljen sodelovati. Čeprav je bil celoten obseg trga ZDA večji, je bilo videti, da so konkurenčni pogoji strožji v Braziliji z dvema velikima domačima proizvajalcema in znatnim uvozom. Poleg tega se je zdelo, da je obseg domače prodaje sodelujočih brazilskih proizvajalcev enako velik kot obseg prodaje vzorčenih kitajskih proizvajalcev v EU, vrste izdelka pa so primerljive. Nazadnje je bilo ugotovljeno, da je brazilski domači trg znatno večji kot izraelski.
(64)
Na podlagi navedenega je bila Brazilija izbrana za primerljivo državo. Ta izbira je potrjena.
(b) Določitev normalne vrednosti
(65)
V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je bila normalna vrednost za proizvajalce izvoznike določena na podlagi preverjenih informacij proizvajalcev iz primerljive države. Kadar vrste izdelkov na domačem trgu primerljive države niso bile prodane v običajnem poteku trgovine ali ni bil prodan noben podoben izdelek, se je normalna vrednost konstruirala v skladu s členom 2(3) in (6) osnovne uredbe.
(66)
Po vmesnem razkritju so se izračuni dodatno izpopolnili, saj so se upoštevale tudi pripombe strani.
5. IZVOZNA CENA
(67)
Izvozne prodaje proizvajalcev izvoznikov v Unijo so potekale neposredno neodvisnim strankam ali prek povezanih trgovskih družb s sedežem v LRK. Izvozna cena je bila zato v vseh primerih določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe na podlagi plačanih ali plačljivih izvoznih cen.
(68)
Po vmesnem razkritju so se izračuni dodatno izpopolnili, saj so se upoštevale tudi pripombe strani.
6. PRIMERJAVA
(69)
Normalna vrednost in izvozne cene so se primerjale na podlagi cene franko tovarna. Da bi se zagotovila poštena primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno, so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen. V zvezi s popusti, stroški prevoza, stroški zavarovanja, manipulativnimi stroški, stroški natovarjanja in s tem povezanimi stroški, stroški pakiranja, stroški kredita in posrednim obdavčenjem so se ustrezne prilagoditve odobrile v vseh primerih, v katerih je bilo ugotovljeno, da so smiselne, točne in podprte z dokazi.
7. STOPNJE DAMPINGA
(70)
Dokončne stopnje dampinga so bile izražene v odstotku cene CIF meja Unije, dajatev neplačana.
(71)
V skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe je bila za vsako od treh sodelujočih skupin proizvajalcev izvoznikov v vzorcu določena stopnja dampinga na podlagi primerjave med tehtano povprečno normalno vrednostjo v primerljivi državi in tehtano povprečno izvozno ceno.
(72)
Za sodelujoče nevzorčene družbe je bila stopnja dampinga izračunana kot povprečje treh vzorčenih skupin družb.
(73)
Zaradi visoke ravni sodelovanja v preiskavi sodelujoče družbe namreč predstavljajo okrog 90 % vsega uvoza iz LRK v OP, je bila za kakršne koli nesodelujoče družbe stopnja dampinga na ravni države določena na podlagi najvišje stopnje, ki je bila ugotovljena za vzorčene skupine družb.
(74)
Določene dokončne stopnje dampinga so zato naslednje:
Družba
Stopnja dampinga
Skupina Crown
59,4 %
Skupina Gushen
55,8 %
Skupina Sinoglory
67,0 %
Sodelujoče nevzorčene družbe
61,3 %
Druge družbe
67,0 %
D. ŠKODA
1. UVODNE UGOTOVITVE
(75)
Po spremembi obsega izdelka (izključitev koncentratov za krmo) se ena družba (ADM iz Nizozemske, katere proizvodnja je omejena na koncentrate za krmo) ne šteje več kot del industrije Unije. Posledično je v obdobju preiskave podobni izdelek v Uniji proizvajal samo pritožnik (Solae). Solae ima trenutno dva proizvodna obrata v EU - enega v Belgiji za proizvodnjo izoliranih sojinih beljakovin ter enega na Danskem za proizvodnjo koncentriranih sojinih beljakovin (osnovne koncentrirane sojine beljakovine in nadalje predelane koncentrate z visoko dodano vrednostjo, za katere so osnovne koncentrirane sojine beljakovine vmesni izdelek). Drugi proizvodni obrat Solae v kraju Boudreaux v Franciji, ki je proizvajal in tržil samo enostavne koncentrate za krmo, je v začetku leta 2009 ustavil proizvodnjo.
(76)
Preiskava je v zvezi s proizvodnjo v EU razkrila, da proizvodni proces Solae temelji izključno na sporazumu s švicarsko matično družbo Solae Europe o poslih oplemenitenja. V okviru tega sporazuma Solae Belgium in Solae Denmark predelujeta surovine, ki jih zagotovi Solae Europe, za kar zaračunata pristojbino za storitev. V tem procesu Solae Europe ostaja edini lastnik surovin, vmesnih izdelkov in končnih izdelkov.
(77)
Ker surovine in končni izdelki ostanejo v lasti naročnika, so ti sporazumi o poslih oplemenitenja pravno drugačni od drugih možnih sporazumov o proizvodnji. Vendar je v trenutnem primeru dodana vrednost navedenih družb v EU več kot 50 % proizvodnih stroškov. Ta delež dodane vrednosti kaže tudi na tehnološke in kapitalske naložbe v Uniji. Neto vrednost takih naložb v EU je znatna in industrija ima v Uniji veliko zaposlenih.
(78)
Prav tako je treba poudariti, da bi morale biti dejavnosti poslov oplemenitenja v EU „zadnja bistvena predelava“, zaradi česar bi izdelki tudi imeli poreklo v EU.
(79)
Zaradi navedenega je bilo zato sklenjeno, da bi gospodarsko dejavnost, kakor jo izvajata Solae Belgium in Solae Denmark v EU, lahko ogrozil damping, zato je upravičena do zaščite ne glede na pravno naravo take dejavnosti (sporazum o poslih oplemenitenja ali druga vrsta sporazuma o proizvodnji). Glede na navedeno je bilo sklenjeno, da se Solae Belgium in Solae Denmark obravnavata kot proizvajalca Unije, ki sta del industrije Unije v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe.
(80)
Po vmesnem razkritju je en izvoznik pripomnil, da se družbe s posli oplemenitenja ne morejo opredeliti kot proizvajalci Unije in niso upravičene do protidampinških preiskav. Izvoznik je trdil, da glede na to, da so surovine in končni izdelki ostali v lasti družbe Solae Europe, registrirane v Švici (tj. zunaj EU), se Solae Belgium in Solae Denmark ne moreta obravnavati kot proizvajalca Unije in nista upravičena do zaščite pred dampingom.
(81)
Izvoznik je opozoril, da so v prejšnjih primerih, na primer v zvezi z uvozom vreč in vrečk iz plastičnih mas s poreklom iz LRK (7), institucije sklenile, da izključijo dve kitajski družbi iz vzorca, ker velikega števila deklariranih izvoznih izdelkov nista proizvedli sami, ampak sta jih dejansko predelali za druge proizvajalce izvoznike.
(82)
Opozoriti je treba, da primer, na katerega se sklicuje izvoznik, ni primerljiv s pričujočim primerom. Prvič, kitajske družbe v navedeni zadevi vreč in vrečk iz plastičnih mas so imele svojo (na posle oplemenitenja nevezano) proizvodnjo (vendar je bila prodaja izdelkov, ki so jih proizvedle družbe same, premajhna, da bi se vključile v vzorec), v pričujočem primeru pa Solae Belgium in Solae Denmark delujeta izključno v okviru sporazuma o poslih oplemenitenja.
(83)
Poleg tega ima družba Solae Europe popolno lastništvo nad Solae Belgium in Solae Denmark, preiskava kitajskih družb, izključenih iz vzorca, pa ni pokazala nobene lastniške povezave z drugimi proizvajalci izvozniki, za katere so predelovale izdelke.
(84)
Izvoznik se je v svojem stališču skliceval tudi na drugo preteklo preiskavo, in sicer v zvezi z uvozom glicina s poreklom iz LRK (8), v kateri je Komisija obravnavala nekatere kitajske družbe kot trgovce namesto kot proizvajalce, ker je ugotovila, da se dejavnost, ki so jo izvajale, ne more opredeliti kot proizvodnja.
(85)
V zvezi s tem je treba opozoriti, da tudi primer glicina ne podkrepi trditve izvoznika, saj so v navedenem primeru kitajske družbe izvoznice opravile samo nekaj predelovalnih postopkov, ki niso spremenili kemične sestave ali fizikalnih lastnosti obravnavanega izdelka. To je popolnoma različna situacija od sedanje, pri kateri dejavnosti družb EU predelajo sojina zrna ali kosmiče v sojine beljakovine in pri tem ne spremenijo samo kemične sestave ali fizikalnih lastnosti izdelka, ampak končnemu izdelku tudi dajo znatno dodano vrednost.
(86)
Izvoznik je tudi trdil, da je središče odločanja za celotno proizvodnjo oplemenitenja v Uniji izključno znotraj družbe, ki ima sedež zunaj EU, in da je usoda družb s posli oplemenitenja v celoti in izključno odvisna od švicarske matične družbe. Izvoznik je dodal, da je v drugem primeru v zvezi z uvozom vinilacetata s poreklom iz ZDA (9) Komisija izključila proizvajalca EU iz opredelitve industrije Unije zaradi povezanosti z družbo v ciljni državi.
(87)
Tudi ena druga stran je predlagala, da bi bilo pri analizi vprašanja sporazuma o poslih oplemenitenja in uvrstitvi v proizvodnjo treba analizirati vprašanja, kot so lokacija sedeža, središče interesa in zavezanost k trgu EU, na podoben način, kot se analizirajo povezane družbe pri opredelitvi industrije Unije.
(88)
Solae kot skupina dejansko ima strukturne povezave s švicarsko matično družbo in nadaljnje podjetniške povezave z družbami iz ZDA. V antidampinških postopkih ni redkost, da imajo družbe z močno prisotnostjo v EU take strukturne, kapitalske ali poslovne povezave zunaj EU. Vendar take strukturne in poslovne povezave zunaj EU ne morejo omajati sklepa, da se pritožniki lahko obravnavajo kot proizvajalci EU.
(89)
Opozoriti je treba, da bi bili taki argumenti relevantni za namene člena 4(1)a osnovne uredbe in za opredelitev industrije Unije samo v primeru, če bi bila Solae Europe družba v ciljni državi, tj. v LRK. Ker to očitno ne drži, je trditev izvoznika nepomembna.
(90)
Poleg tega je treba ponovno poudariti, da lastništvo nad uporabljenimi surovinami in/ali končnim izdelkom ni odločilno merilo pri opredelitvi proizvajalca Unije. Čeprav so posli oplemenitenja pravno drugačni od drugih sporazumov o proizvodnji, je družbe s posli oplemenitenja mogoče obravnavati kot proizvajalce Unije.
(91)
Ta pristop je skladen s prejšnjimi praksami institucij, na primer v primeru pregleda zaradi izteka ukrepov v zvezi z uvozom furfuril alkohola s poreklom iz LRK (10).
(92)
Ponovno se poudarja, da je v trenutnem primeru dodana vrednost družb v EU več kot 50 % proizvodnih stroškov. Ta delež dodane vrednosti kaže na tehnološke in kapitalske naložbe v Uniji. Neto vrednost takih naložb v EU je znatna in industrija ima v Uniji veliko zaposlenih.
(93)
Družbi Solae Belgium in Solae Denmark se torej štejeta za proizvajalca Unije, ki sta del industrije Unije v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe, zato se bo v nadaljevanju zanju uporabljal izraz „industrija Unije“.
(94)
Celotna proizvodnja Unije v smislu člena 4(1) osnovne uredbe je bila določena na podlagi izpolnjenega vprašalnika pritožnika.
(95)
Ker industrija Unije zajema samo enega proizvajalca, so spodnji podatki predstavljeni v obliki indeksa, da se v skladu s členom 19 osnovne uredbe ohrani zaupnost.
2. POTROŠNJA UNIJE
(96)
Potrošnja Unije je bila določena na podlagi obsega prodaje proizvodnje Unije v okviru poslov oplemenitenja in namenjene na trg Unije, na podlagi obsega uvoza na trg Unije po podatkih Eurostata in na podlagi ocen pritožnika.
(97)
Oznake KN, pod katere se uvrščajo nekateri proizvodi iz koncentriranih sojinih beljakovin, zajemajo celo vrsto izdelkov in ne samo izdelek v preiskavi. Pritožnik je na podlagi obsežne raziskave in poznavanja trga ocenil vrednost in obseg uvoza izdelka v preiskavi v Unijo. Te ocene so bile med preiskavo preučene in veljajo za zanesljive. Službe Komisije niso prejele pripomb z alternativnim predlogom, ki bi lahko sprožil pomisleke glede uporabe teh ocen za namene te preiskave.
(98)
Ena stran je trdila, da metodologija izračunavanja uvoza ni bila dovolj pojasnjena. Te kritike pa niso bile nadalje utemeljene. Ta stran je bila kritična do pristopa Komisije, vendar ni predlagala ustreznejšega ali zanesljivejšega pristopa. Kritika se je zlasti nanašala na dejstvo, da stran ni mogla predložiti pripomb. Treba je spomniti, da je bila nezaupna različica pritožbe, ki je navajala metodologijo izločanja, na voljo v nezaupni dokumentaciji od začetka postopka.
(99)
Treba je opomniti, da so službe Komisije navzkrižno preverjale podatke iz pritožbe in niso mogle ugotoviti ničesar, kar bi zmanjšalo smiselnost izbrane metode. Poleg tega strani niso predlagale alternativne metode izločanja, zato so se njihove pripombe štele za neutemeljene.
(100)
V obravnavanem obdobju se je povpraševanje na trgu Unije zmanjšalo za 8 %. Potrošnja Unije je bila stabilna med letoma 2007 in 2008, leta 2009 se je zmanjšala za 8 %, v OP pa je ostala stabilna.
Razpredelnica 1
Potrošnja Unije
2007
2008
2009
OP
Količina (v tonah)
Zaupne poslovne informacije
Indeks (2007 = 100)
100
100
92
92
Vir:
Izpolnjeni vprašalniki industrije Unije in ocene pritožnika na podlagi podatkov Eurostata
3. UVOZ IZ ZADEVNE DRŽAVE
(a) Obseg
(101)
Obseg uvoza zadevnega izdelka se je povečal za 15 % v obravnavanem obdobju in v OP dosegel 20 117 ton. Uvoz iz LRK je ostal stabilen med letoma 2007 in 2008, preden se je leta 2009, ko je dosegel svojo največjo vrednost, povečal za 26 odstotnih točk. Opozoriti je treba, da je uvoz iz LRK v OP padel za približno 9 odstotnih točk.
Razpredelnica 2
2007
2008
2009
OP
Količina dampinškega uvoza iz zadevne države (v tonah)
17 495
17 557
22 017
20 117
Indeks (2007 = 100)
100
100
126
115
Tržni delež dampinškega uvoza iz zadevne države - indeks
100
100
136
125
Vir:
Ocene pritožnika na podlagi podatkov Eurostata
(b) Tržni delež zadevnega uvoza
(102)
Indeks, ki kaže razvoj tržnega deleža dampinškega uvoza iz LRK, se je v obravnavanem obdobju povečal za 25 %. Med letoma 2007 in 2008 je ostal stabilen, leta 2009 pa se je povečal za 36 %. V OP se je zmanjšal za 11 odstotnih točk.
(c) Cene
(i) Razvoj cen
(103)
V obravnavanem obdobju se je povprečna uvozna cena zvišala za 37 %. Med letoma 2007 in 2008 se je najprej povečala celo za 48 %, leta 2009 se je znižala za 11 odstotnih točk in nato v OP ostala na navedeni ravni. Povprečna cena uvoza iz LRK v OP je bila 1 569 EUR na tono.
Razpredelnica 3
2007
2008
2009
OP
Cena CIF uvoza iz LRK (EUR/tona)
1 149
1 704
1 570
1 569
Indeks (2007 = 100)
100
148
137
137
Vir:
Ocene pritožnika na podlagi podatkov Eurostata
(ii) Nelojalno nižanje prodajnih cen
(104)
Za analizo nelojalnega nižanja prodajnih cen so se tehtane povprečne prodajne cene, ki jih je proizvajalec Unije zaračunal nepovezanim strankam na trgu Unije in ki so prilagojene ceni franko tovarna zlasti za stroške kredita, dobave, embalaže in provizij, primerjale z ustreznimi tehtanimi povprečnimi cenami CIF, ki so jih sodelujoči izvozniki iz LRK zaračunali prvi neodvisni stranki na trgu Unije in ki so tako prilagojene, da zajemajo vse stroške v zvezi s carinjenjem, tj. carinsko tarifo in stroške, nastale po uvozu (cena z vsemi stroški, vključno z raztovarjanjem).
(105)
Primerjava je pokazala, da je v OP uvoz zadevnega izdelka nelojalno nižal cene industrije Unije za približno 12 %.
Družba
Nelojalno nižanje prodajnih cen
Skupina Crown
11,1 %
Skupina Gushen
9,6 %
Skupina Sinoglory
15,0 %
(106)
Ena stran je pripomnila, da je bila stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen seveda izračunana samo za OP in da prejšnje stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen niso znane. Vendar je stran navedla, da je mogoče sklepati na zmanjševanje nelojalnega nižanja prodajnih cen, ker so se med letom 2007 in OP cene kitajskega uvoza znatno bolj zvišale kot cene industrije Unije.
(107)
Seveda se priznava, da so se med letom 2007 in OP cene kitajskega uvoza zvišale za 37 %, cene industrije Unije pa so se zvišale samo za 15 % (glej uvodno izjavo 119). Posledično je jasno, da se je vrzel med povprečnimi kitajskimi cenami in povprečnimi cenami EU med letom 2007 in OP zmanjšala.
4. POLOŽAJ INDUSTRIJE UNIJE
(108)
V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je preučitev vpliva dampinškega uvoza na industrijo Unije vključevala oceno vseh gospodarskih dejavnikov in kazalnikov, ki vplivajo na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju.
(109)
Za namene analize škode so bili kazalniki škode določeni na podlagi informacij, zbranih iz ustrezno preverjenega in v celoti izpolnjenega vprašalnika pritožnika.
(a) Proizvodnja
(110)
Proizvodnja Unije se je med letom 2007 in OP zmanjšala za 14 %. Leta 2008 se je zmanjšala za 8 %, leta 2009 pa še za dodatnih 15 odstotnih točk. Vendar je bil med letom 2009 in OP dosežen občuten napredek, ko se je proizvodnja povečala za 9 odstotnih točk.
Razpredelnica 4
2007
2008
2009
OP
Proizvodnja (v tonah)
Zaupne poslovne informacije
Indeks (2007 = 100)
100
92
77
86
Vir:
Izpolnjeni vprašalniki
(b) Proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
(111)
Proizvodna zmogljivost proizvajalca Unije je v obravnavanem obdobju ostala stabilna.
Razpredelnica 5
2007
2008
2009
OP
Proizvodna zmogljivost (v tonah)
Zaupne poslovne informacije
Indeks (2007 = 100)
100
100
100
100
Izkoriščenost zmogljivosti
Zaupne poslovne informacije
Indeks (2007 = 100)
100
92
77
86
Vir:
Izpolnjeni vprašalniki
(112)
Indeks, ki kaže razvoj izkoriščenosti zmogljivosti, se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 14 %. Med letoma 2007 in 2008 se je zmanjšal za 8 %, leta 2009 pa za nadaljnjih 15 odstotnih točk. Nato se je v OP povečal za 9 odstotnih točk. Gibanje stopnje izkoriščenosti zmogljivosti kaže na razvoj proizvodnje v obravnavanem obdobju, glede na to da je proizvodna zmogljivost ostala stabilna.
(113)
Opozoriti je treba, da je izkoriščenost zmogljivosti v OP kljub splošnemu zmanjšanju ostala razmeroma visoka in je znašala več kot 80 %.
(c) Obseg prodaje
(114)
Obseg prodaje industrije Unije nepovezanim strankam na trgu EU se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 8 %. Prodaja se je med letoma 2007 in 2008 zmanjšala za 9 %, leta 2009 pa za nadaljnjih 5 odstotnih točk. Vendar je bil med letom 2009 in OP dosežen občuten napredek, ko se je prodaja povečala za približno 6 odstotnih točk.
Razpredelnica 6
2007
2008
2009
OP
Prodaja EU (v tonah)
Zaupne poslovne informacije
Indeks (2007 = 100)
100
91
86
92
Vir:
Izpolnjeni vprašalniki
(d) Tržni delež
(115)
Industrija Unije je v obravnavanem obdobju na splošno ohranila svoj tržni delež. Indeks se je med letoma 2007 in 2008 zmanjšal za 9 %, vendar se je že leta 2009 povečal za 1 odstotno točko, v OP pa za nadaljnjih 7 odstotnih točk.
Razpredelnica 7
2007
2008
2009
OP
Tržni delež industrije Unije
Zaupne poslovne informacije
Indeks (2007 = 100)
100
91
92
99
Vir:
Izpolnjeni vprašalniki industrije Unije in ocene pritožnika na podlagi podatkov Eurostata
(e) Rast
(116)
Med letom 2007 in OP sta se tako potrošnja Unije kot obseg prodaje zmanjšala za 8 % in tržni delež industrije Unije je ostal stabilen.
(f) Zaposlovanje
(117)
Zaposlovanje se je med letom 2007 in OP zmanjšalo za 7 %. Med letoma 2007 in 2008 se je nekoliko povečalo, nato pa je leta 2009 zelo upadlo, in sicer za 10 odstotnih točk. Vendar se je v OP zaposlovanje znova povečalo za 2 odstotni točki.
Razpredelnica 8
2007
2008
2009
OP
Zaposlovanje (osebe)
Zaupne poslovne informacije
Indeks (2007 = 100)
100
101
91
93
Vir:
Izpolnjeni vprašalniki
(g) Produktivnost
(118)
Produktivnost, ki se meri kot proizvodnja (v tonah) na zaposlenega na leto, se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 7 %. Ta padec kaže na dejstvo, da se je proizvodnja zmanjševala hitreje kot zaposlovanje. Kljub temu je treba opozoriti, da se je med letom 2009 in OP proizvodnja povečala za 8 odstotnih točk, kar kaže, da se je proizvodnja povečevala še hitreje kot zaposlovanje.
Razpredelnica 9
2007
2008
2009
OP
Produktivnost (v tonah na zaposlenega)
Zaupne poslovne informacije
Indeks (2007 = 100)
100
91
85
93
Vir:
Izpolnjeni vprašalniki
(h) Dejavniki, ki vplivajo na prodajne cene
(119)
Povprečne prodajne cene proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju povečale za približno 15 %. Povprečne cene so se v letih 2008 in 2009 povečale (za 8 % oziroma 10 odstotnih točk), v OP pa so se nekoliko zmanjšale, in sicer za 3 odstotne točke. Na splošno so cene zadevnega izdelka zelo odvisne od stroškov glavnih surovin (tj. sojinih zrn ali kosmičev) in energije. Skupaj predstavljajo glavni delež proizvodnih stroškov. Opozoriti je treba, da je trg sojinih zrn nestabilen in da so zanj značilna znatna letna ali celo mesečna nihanja.
(120)
Glede na znatne razlike med prodajnimi cenami različnih vrst izdelka v preiskavi je razvoj povprečnih prodajnih cen treba analizirati previdno, saj na vsako spremembo povprečne cene močno vpliva vsaka sprememba v ponudbi izdelkov.
Razpredelnica 10
2007
2008
2009
OP
Cena na enoto na trgu EU (EUR/tono)
Zaupne poslovne informacije
Indeks (2007 = 100)
100
108
118
115
Vir:
Izpolnjeni vprašalniki
(i) Višina stopnje dampinga
(121)
Glede na obseg, tržni delež in cene uvoza iz LRK vpliva dejanske stopnje dampinga na industrijo Unije ni mogoče obravnavati kot zanemarljivega.
(j) Zaloge
(122)
Med letom 2007 in OP je raven končnih zalog na splošno ostala stabilna. Opozoriti je treba, da zaloge predstavljajo precej majhen delež letne proizvodnje, zato je pomembnost tega kazalca pri analizi škode omejena.
Razpredelnica 11
2007
2008
2009
OP
Končne zaloge (v tonah)
Zaupne poslovne informacije
Indeks (2007 = 100)
100
90
110
99
Vir:
Izpolnjeni vprašalniki
(k) Plače
(123)
Med letom 2007 in OP so se letni stroški dela povečali za 7 %. Med letoma 2007 in 2008 so se povečali za 5 %, leta 2009 so se zmanjšali za 2 odstotni točki, pozneje v OP pa so se povečali za 4 odstotne točke.
Razpredelnica 12
2007
2008
2009
OP
Letni stroški dela (EUR)
Zaupne poslovne informacije
Indeks (2007 = 100)
100
105
103
107
Vir:
Izpolnjeni vprašalniki
(l) Dobičkonosnost in donosnost naložb
(124)
V obravnavanem obdobju je dobičkonosnost prodaje podobnega izdelka nepovezanim strankam na trgu EU, izražena kot odstotek neto prodaje, zelo nihala. Industrija Unije je imela v letih 2007 in 2009 dobiček, leta 2008 in v OP pa je imela veliko izgubo. Nihanje dobičkonosnosti je morda odraz nihanj na trgu sojinih zrn.
Razpredelnica 13
2007
2008
2009
OP
Dobičkonosnost EU (% neto prodaje)
Zaupne poslovne informacije
Indeks (2007 = 100)
100
-89
10
-45
Donosnost naložb (dobiček v % neto knjižne vrednosti naložb)
Zaupne poslovne informacije
Indeks (2007 = 100)
100
- 160
-9
- 109
Vir:
Izpolnjeni vprašalniki
(125)
Donosnost naložb, izražena kot dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb, je bila na splošno v skladu s trendom dobičkonosnosti.
(m) Denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala
(126)
Neto denarni tok iz poslovanja je v obravnavanem obdobju znatno nihal. Leta 2007 je bil pozitiven, leta 2008 se je poslabšal in je bil negativen, leta 2009 se je zopet izboljšal, v OP pa je bil ponovno negativen. Denarni tok je na splošno sledil trendu dobičkonosnosti.
(127)
Ni dokazov, da bi imela industrija Unije težave pri zbiranju kapitala, zlasti zato, ker je vključena v večjo skupino.
Razpredelnica 14
2007
2008
2009
OP
Denarni tok (EUR)
Zaupne poslovne informacije
Indeks (2007 = 100)
100
-93
24
-7
Vir:
Izpolnjeni vprašalniki
(n) Naložbe
(128)
Med letoma 2007 in 2008 so se letne naložbe v proizvodnjo podobnega izdelka povečale za 4 %, leta 2009 pa za nadaljnjih 29 odstotnih točk. V OP so se nekoliko zmanjšale, in sicer za 5 odstotnih točk. Naložbe so se v obravnavanem obdobju na splošno povečale za 28 %.
Razpredelnica 15
2007
2008
2009
OP
Neto naložbe (v EUR)
Zaupne poslovne informacije
Indeks (2007 = 100)
100
104
133
128
Vir:
Izpolnjeni vprašalniki
5. SKLEP O ŠKODI
(129)
Analiza podatkov kaže, da je industrija Unije v obravnavanem obdobju na splošno zmanjšala svojo proizvodnjo, izkoriščenost zmogljivosti, prodajo, zaposlovanje in produktivnost. Stroški plač so se poleg tega povečali.
(130)
To negativno sliko pa je ublažilo dejstvo, da se je večina teh kazalnikov razvila v pozitivno smer med letom 2009 in OP (2010). Med letoma 2009 in 2010 (OP) sta se zlasti povečali proizvodnja in izkoriščenost zmogljivosti, in sicer za 9 odstotnih točk; prodaja EU in tržni delež EU sta se povečala za 6 oziroma 7 odstotnih točk; zaposlovanje se je povečalo za 2 odstotni točki, produktivnost pa se je povečala za celo 8 odstotnih točk.
(131)
Tudi tržni delež industrije Unije je v obravnavanem obdobju na splošno ostal stabilen. Leta 2008 se je zmanjšal, leta 2009 pa se je že povečal. Leta 2010 je dosegel vrednost, ki je bila zelo blizu vrednosti iz leta 2007.
(132)
Dobičkonosnost ter donosnost naložb in denarni tok (slednja sta tesno povezana z dobičkonosnostjo) kažejo neenotno sliko ekonomskega položaja industrije Unije. Na splošno so se zmanjšali (med letom 2007 in OP), hkrati pa znatno nihajo in kažejo na nestabilno naravo trga.
(133)
Neto naložbe so se med letoma 2007 in 2009 jasno povečevale (za 33 %), leta 2010 (OP) pa so se le rahlo zmanjšale (za 5 odstotnih točk).
(134)
Tudi dejanska stopnja izgube, ki jo je utrpela industrija Unije v OP, je razmeroma majhna.
(135)
Glede na navedeno se sklene, da je industrija Unije utrpela določeno škodo. Vendar glede na razmeroma nepomembno stopnjo dejanske škode, ki jo je utrpela industrija Unije v OP, in glede na znake okrevanja proti koncu obravnavanega obdobja navedene škode ni mogoče označiti za znatno v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.
(136)
Po razkritju dokončnih ugotovitev je pritožnik trdil, da bi bilo v tem primeru škodo treba označiti za znatno, ker so bile v nekaterih drugih primerih z domnevno podobnimi okoliščinami (tj. pozitivnimi trendi proti koncu obravnavanega obdobja) (11) ugotovitve drugačne. Pritožnik je tudi trdil, da sta preučevanje poznejšega dela obravnavanega obdobja in sklepanje na podlagi znakov okrevanja v navedenem obdobju v nasprotju s pravom STO (12).
(137)
V zvezi s tem se opozarja, da je treba vsak primer presojati posebej. V tem primeru preiskava ni ugotovila samo jasnih znakov okrevanja industrije Unije proti koncu obravnavanega obdobja, ampak tudi da je bila razsežnost negativnih trendov razmeroma omejena. Tržni delež industrije Unije je na primer ostal stabilen in na splošno razmeroma visok, izkoriščenost zmogljivosti se je nekoliko zmanjšala, vendar je ostala nad 80 %, naložbe pa so se povečale. Nasprotno pa je v primeru oksalne kisline (13) industrija Unije na primer izgubila tržni delež v OP za 9 % v primerjavi s prvim letom obdobja preiskave škode (14). V primeru citronske kisline (15) je bila izguba tržnega deleža podobna, naložbe pa so se zmanjšale (16).
(138)
Kar zadeva obveznosti STO, se citirano poročilo ugotovitvenega sveta nanaša na popolnoma drugačno situacijo, v kateri je preiskovalni organ analiziral samo delne podatke za zgolj šest mesecev vsakega od treh zaporednih let in utemeljil svoje ugotovitve na tej nepopolni analizi. Situacija v sedanjem primeru je očitno drugačna, saj analiza škode zajema podatke celotnih štirih zaporednih let in poleg tega je nekoliko poudarjeno dejstvo, da je do konca navedenega štiriletnega obdobja več analiziranih trendov doživelo pozitiven razvoj v primerjavi z letom pred OP.
(139)
Glede na navedeno se dokončno sklene, da se škoda, ki jo je morebiti utrpela industrija Unije, ne označi za znatno v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.
E. VZROČNA ZVEZA
1. UVOD
(140)
Komisija je brez poseganja v ugotovitev, da škoda ni bila znatna, in ob predpostavki, da bi se škoda, ki jo je utrpela industrija Unije, lahko označila za znatno, preučila morebitno vzročno zvezo.
(141)
Komisija je v skladu s členom 3(6) in (7) osnovne uredbe preučila, ali je škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, morebiti povzročil dampinški uvoz iz zadevne države. Poleg dampinškega uvoza so bili preučeni tudi znani dejavniki, ki bi lahko povzročili škodo industriji Unije, da se morebitna škoda, ki bi jo ti drugi dejavniki lahko povzročili, ne bi pripisala dampinškemu uvozu.
2. UČINKI DAMPINŠKEGA UVOZA
(142)
Uvoz zadevnega izdelka se je med letom 2007 in OP na splošno povečal za 15 %, njegov ustrezni tržni delež pa se je kljub zmanjšanju povpraševanja na trgu Unije povečal za 25 %. Navedeni razvoj je na splošno sovpadal z oslabljenim ekonomskim položajem industrije Unije. Medtem ko je industriji Unije uspelo ohraniti svoj tržni delež, je kitajski uvoz pridobil več kot 5 odstotnih točk.
(143)
Na prvi pogled bi se tako lahko zdelo, da je med uvozom iz LRK in škodo, ki jo je morebiti utrpela industrija Unije, vzročna zveza.
(144)
Vendar ni videti, da bi podrobnejša analiza učinkov dampinškega uvoza na položaj industrije Unije pokazala jasno povezavo. Čeprav se je na primer uvoz iz LRK med letoma 2007 in 2008 komaj povečal (uvodna izjava 101) in se je cena CIF uvoza povečala za 48 odstotnih točk (uvodna izjava 103), je industrija Unije leta 2008 utrpela znatno izgubo in izgubila nekaj tržnega deleža. Ko pa se je nasprotno kitajski uvoz med letoma 2008 in 2009 povečal za 26 % in je cena CIF uvoza padla za 11 odstotnih točk, je industrija Unije ohranila svoj tržni delež in je okrevala od izgube iz leta 2008. Tudi med letom 2009 in OP, ko je uvoz iz LRK ohranil svojo prisotnost na trgu Unije, se je položaj industrije Unije občutno izboljšal, kot je navedeno v analizi škode.
(145)
Ta odsotnost povezanosti med uvozom iz LRK in trendi kazalnikov škode jasno nakazuje, da so drugi dejavniki prispevali k škodi, ki jo je morebiti utrpela industrija Unije, ali jo celo povzročili. To vprašanje bo obravnavano v nadaljevanju.
3. UČINKI DRUGIH DEJAVNIKOV
(146)
Druga dva dejavnika, ki sta bila preučena v zvezi z vzročno zvezo, sta: (i) zmanjšanje povpraševanja Unije, kar je verjetno delno povezano s finančno in gospodarsko krizo v letih 2008/2009, ter (ii) nestabilnost trga sojinih zrn.
(i) Zmanjšanje povpraševanja Unije, kar je verjetno delno povezano s finančno in gospodarsko krizo v letih 2008/2009
(147)
V obravnavanem obdobju je mogoče opaziti zmanjšanje potrošnje Unije, in sicer za 8 %, če se leto 2007 primerja z letom 2010 (OP). Več dejavnikov škode se je razvilo na enak način kot ta dejavnik. Obseg prodaje industrije EU se je na primer tudi zmanjšal za 8 %, če se primerjata obe navedeni obdobji. Druga primera sta zaposlovanje (za 7 % nižje leta 2010 kot leta 2007) in produktivnost (tudi za 7 % nižja leta 2010 kot leta 2007). Zato je jasno, da je zmanjšanje povpraševanja, ne glede na razloge zanj, glavni dejavnik pri razvoju položaja industrije Unije.
(148)
Čeprav razlog za zmanjšanje povpraševanja ni neposrednega pomena za analizo vzročne zveze, je zelo verjetno, da je to zmanjšanje vsaj delno povzročila finančna in gospodarska kriza. V zvezi s tem je treba opozoriti, da se je povpraševanje zmanjšalo zlasti med letoma 2008 in 2009. Zaradi tega časovnega sovpadanja je zmanjšanje za 8 odstotnih točk med letoma 2008 in 2009 po vsej verjetnosti povezano z gospodarsko krizo. Zato bi lahko trdili, da je škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, povzročila gospodarska kriza in s tem posledično zmanjšanje povpraševanja.
(149)
Poleg tega je treba opozoriti, da je družba Solae Belgium v svojem letnem poročilu iz leta 2009 priznala, da so na finančni položaj družbe negativno vplivali nižji prihodki iz naložb, kar je povzročila finančna kriza.
(150)
Prav tako je treba ponovno poudariti, da je industrija Unije med letom 2009 in OP svoj ekonomski položaj izboljšala. To izboljšanje jasno sovpada s splošnim gospodarskim okrevanjem.
(151)
Glede na navedeno velja, da je bilo zmanjšanje povpraševanja, ki ga je verjetno delno povzročila gospodarska kriza, glavni razlog za škodo, ki jo je morebiti utrpela industrija Unije.
(152)
Po dokončnem razkritju je pritožnik trdil, da škode ni povzročila finančna in gospodarska kriza, vendar v zvezi s tem ni predložil prepričljivega argumenta, ampak se je samo skliceval na več drugih primerov (17), v katerih so bile ugotovitve drugačne.
(153)
V zvezi s tem se ponovno poudarja, da je treba vsak primer presojati posebej. V tem primeru sicer ni jasne povezave med dampinškim uvozom in položajem industrije Unije, vendar je k slabemu položaju industrije Unije kljub temu prispevalo zmanjšanje povpraševanja, ki ga je verjetno delno povzročila gospodarska kriza. Kot je navedeno, je bilo to pravzaprav v določeni meri izrecno priznano v letnem poročilu družbe Solae Belgium za leto 2009.
(154)
Vendar je med primeri, na katere se je skliceval pritožnik, in sedanjim primerom, opaziti večje razlike. Nekaj teh razlik je navedenih v naslednjih uvodnih izjavah.
(155)
V primeru oksalne kisline (18) se je industrija Unije zmanjšala, čeprav so nekateri kazalniki med letom 2009 in OP pokazali pozitivni razvoj, v sedanjem primeru pa se je povečala skoraj do stopnje iz leta 2007 (19). Poleg tega v primeru oksalne kisline ni zajeta povezava med dampinškim uvozom iz zadevnih držav in trendi kazalnikov škode za vsako leto, kar je značilno za sedanji primer. Drugačni so tudi trendi dobičkonosnosti, v sedanjem primeru dobičkonosnost namreč zelo niha. Kot zadnje pa je trg v sedanjem primeru zelo nestabilen.
(156)
V primeru tkanin z odprto mrežno strukturo iz steklenih vlaken (20) se je tržni delež industrije Unije vsako leto zmanjševal, skupno za 12 odstotnih točk (21). Istočasno se je tržni delež kitajskega uvoza vsako leto stalno povečeval, skupaj za 12,4 odstotnih točk (22). V sedanjem primeru je tržni delež kitajskega uvoza naraščal do leta 2009, med letoma 2009 in OP pa se je spet zmanjšal. Istočasno se je tržni delež industrije Unije zmanjšal že leta 2008, nato pa se je naenkrat spet povečal skoraj do stopnje iz leta 2007.
(157)
V primeru steklenih vlaken (23) se je tržni delež dampinškega uvoza vsako leto stalno povečeval, skupaj za 6,3 odstotnih točk (24).
(158)
V primeru keramičnih ploščic (25) se je tržni delež dampinškega uvoza enakomerno povečeval (26). Poleg tega je bil razvoj zalog zelo različen. V primeru keramičnih ploščic je povečanje pomenilo pomenljiv dejavnik škode (27). Nazadnje je preiskava primera keramičnih ploščic pokazala, da ne glede na okrevanje gradbenega sektorja (28) kazalniki industrije Unije še naprej sledijo padajočemu trendu.
(159)
V primeru maščobnih alkoholov (29) se je razvoj kazalnikov škode med letom 2009 in OP razlikoval od sedanjega primera (npr. zmanjšanje zaposlovanja) (30), v istem obdobju pa sta se povečala tudi obseg in tržni delež dampinškega uvoza (31).
(160)
Zato je treba trditev pritožnika zavrniti.
(ii) Nestabilnost trga sojinih zrn
(161)
Kot je bilo že navedeno, dobičkonosnost industrije Unije znatno niha, kar kaže na nestabilnost trga.
(162)
Navedena nestabilnost je tesno povezana z nihanjem na trgu surovin. Za gotovinski trg z glavno surovino (sojina zrna) so običajno značilna znatna mesečna in letna nihanja (32), pri čemer so cene končnega izdelka (zadevni izdelek) običajno precej stabilna (ker temeljijo na dolgoročnih pogodbah). Zato je raven dobičkonosnosti za izdelek v preiskavi zelo odvisna od trenutne situacije na trgu sojinih zrn.
(163)
V zvezi s tem je treba opozoriti, da se je cena sojinih zrn leta 2008 dejansko dvignila, kar je pomembno vplivalo na dobičkonosnost in splošen položaj industrije Unije. Pritožnik je sam priznal, da je dvig cen sojinih zrn prispeval k slabemu položaju leta 2008.
(164)
Glede na navedeno je jasno, da je bila tudi nestabilnost trga sojinih zrn eden od glavnih razlogov za škodo, ki jo je morebiti utrpela industrija Unije.
(165)
Po dokončnem razkritju je pritožnik trdil, da tudi nestabilnost cen sojinih zrn ne bi mogla prekiniti vzročne zveze in je zato relevantna samo za izgubo leta 2008. Vendar v zvezi s tem ni predložil nobenega trdnega dokaza.
(166)
Opozoriti je treba, da dvigi cen sojinih zrn sovpadajo s slabo finančno uspešnostjo industrije Unije in da glede na to, da so se visoke cene sojinih zrn štele za glavni vzrok izgube leta 2008, ni posebnega razloga, da bi izgubo leta 2010, ki sovpada z drugim dvigom cen sojinih zrn, obravnavali kako drugače.
(167)
Zato je treba trditev pritožnika zavrniti.
4. SKLEP O VZROČNI ZVEZI
(168)
Drugi dejavniki, zlasti zmanjšanje povpraševanja (kar je verjetno delno povzročila gospodarska kriza v letih 2008/2009) in nestabilnost trga z glavno surovino, so bili pomembni vzroki za škodo, ki jo je morebiti utrpela industrija Unije.
(169)
Ker so navedeni drugi dejavniki prekinili vzročno zvezo, celo ob predpostavki, da je industrija Unije utrpela znatno škodo, ni mogoče zaključiti, da je škodo povzročil dampinški uvoz iz LRK.
F. INTERES UNIJE
(170)
Ker je bilo ugotovljeno, da industrija Unije ni utrpela znatne škode, in ker so v vsakem primeru drugi dejavniki prekinili vzročno zvezo med dampinškim uvozom in navedeno škodo, interesa Unije ni treba preučiti.
G. USTAVITEV POSTOPKA
(171)
Glede na ugotovitve v zvezi s tem, da industrija Unije ni utrpela znatne škode in da ni vzročne zveze, bi bilo v skladu s členom 9 osnovne uredbe treba ustaviti postopek brez uvedbe ukrepov.
(172)
Vse zadevne strani so bile obveščene o dokončnih ugotovitvah in o namenu ustavitve postopka ter so imele možnost predložiti pripombe. Njihove pripombe so bile obravnavane, vendar niso spremenile navedenih ugotovitev -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Protidampinški postopek glede uvoza nekaterih proizvodov iz koncentriranih sojinih beljakovin s poreklom iz Ljudske republike Kitajske se ustavi.
Člen 2
Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
V Bruslju, 27. junija 2012