РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 699/2012 НА КОМИСИЯТА
от 30 юли 2012 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Русия и Турция
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Откриване на процедурата
(1)
На 1 ноември 2011 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известието за откриването на процедурата“), Европейската комисия („Комисията“) оповести откриването на антидъмпингова процедура по отношение на вноса на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Русия и Турция („засегнатите държави“).
(2)
Процедурата беше открита вследствие на жалба, подадена на 20 септември 2011 г. от Комитета за защита на отрасъла за стоманени съединителни елементи за челно заваряване на Европейския съюз („жалбоподателите“) от името на производители, които представляват основен дял - в случая над 40 % - от общото производство на Съюза на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, което беше счетено за достатъчно основание за откриване на процедурата.
2. Страни, засегнати от процедурата
(3)
Комисията официално уведоми жалбоподателите, другите известни производители от Съюза, известните производители износители и представителите на засегнатите държави, а също така и известните вносители и ползватели за откриването на процедурата. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в срока, определен в известието за откриване на процедурата.
(4)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице основателни причини за това, беше дадена такава възможност.
а) Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(5)
С оглед на очевидно големия брой производители от Съюза в известието за откриване на процедурата беше предвидено за установяването на вредата да се подбере извадка в съответствие с член 17 от основния регламент.
(6)
В известието за откриването на процедурата Комисията обяви, че временно е извършила подбор на извадка от производители от Съюза. Тази извадка се състоеше от трима от 22-мата производители от Съюза, за които беше известно, че произвеждат сходния продукт преди датата на започване на разследването.
(7)
Извадката беше подбрана въз основа на обема на продажбите и производството, който може да бъде разследван в рамките на наличното време. Включените в извадката производители от Съюза са установени в четири държави членки и държат 48 % от общите продажби в ЕС на всички производители от Съюза и 64 % от тези на производителите, които се представиха. Нито една от заинтересованите страни не възрази срещу предложената извадка.
б) Изготвяне на извадка от несвързани вносители
(8)
Предвид потенциално големия брой несвързани вносители в известието за откриването на процедурата беше предвидено изготвянето на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и, ако това е така, да подбере извадка, от всички вносители беше поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят, както е посочено в известието за откриване, основна информация за своите дейности, свързани с разглеждания продукт през разследвания период от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г.
(9)
От 38-те несвързани вносители, с които се свърза Комисията, само пет дружества отговориха в срок на въпросите, свързани с изготвянето на извадката. За едно дружество се оказа, че е ползвател, а не вносител. Поради това беше прието, че не е необходимо изготвяне на извадка и въпросници бяха изпратени и на четиримата вносители, които заявиха своя интерес. В крайна сметка само двама вносители отговориха на въпросника и оказаха пълно съдействие при разследването.
в) Изготвяна на извадка от производители износители
(10)
С оглед на очевидно големия брой производители износители в известието за откриване за определянето на дъмпинга беше предвидено изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и, ако това е така, да подбере извадка, от всички производители износители беше поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят, както е посочено в известието за откриване, основна информация за своите дейности, свързани с разглеждания продукт през разследвания период от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г. Бяха проведени консултации и с органите на засегнатите държави.
(11)
Що се отнася до Русия, нито един производител износител не оказа съдействие при разследването. Що се отнася до турските производители износители, от тях интереса си заявиха трима, поради което Комисията реши, че не е необходимо изготвяне на извадка по отношение на Турция. Трите съдействащи турски дружества представляват по-голямата част от турския износ за Съюза по време на разследвания период.
г) Отговори на въпросника и проверки
(12)
За да направи анализ на положението Комисията изпрати въпросници до всички съдействащи турски производители износители, както и до всички включени в извадката производители от Съюза и до съдействащите несвързани вносители и ползватели.
(13)
Отговори на въпросника бяха получени и от тримата съдействащи турски производители износители, от всички включени в извадката производители от Съюза, от двама несвързани вносители от Съюза и от четирима ползватели.
(14)
Комисията издири и провери всичката информация, която сметна за необходима за временното определяне на дъмпинга, на произтичащата от него вреда и на интереса на Съюза. Бяха проведени проверки на място в помещенията на следните дружества.
Производители износители от Турция
-
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul, Турция;
-
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul, Турция;
-
UNIFIT Boru Baglanti Elemanlari Ltd. Sti, Tuzla, Istanbul, Турция.
Производители от Съюза
-
ERNE Fittings, Schlinz, Австрия;
-
Virgilio CENA & Figli S.p.A., Brescia, Италия.
3. Разследван период
(15)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г. („разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, имащи значение за оценката на вредата, обхвана периода от 2008 г. до края на разследвания период („разглежданият период“).
4. Мерки в сила по отношение на други трети държави
(16)
Антидъмпингови мерки са в сила по отношение на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Малайзия, Китайската народна република, Република Корея и Тайланд, а след установени практики за заобикаляне и по отношение на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Китайската народна република, изпращани от Индонезия, Шри Ланка, Филипините и Тайван (с някои изключения) (3). Държавите, посочени в предходното изречение, се наричат по-долу „държави с наложени антидъмпингови мерки“.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(17)
Разглежданият продукт е принадлежности за тръбопроводи (различни от отлетите принадлежности за тръбопроводи, фланците и резбованите принадлежности за тръбопроводи) от желязо или стомана (с изключение на неръждаемата стомана), чийто най-голям външен диаметър не превишава 609,6 mm, от вид, използван за челно заваряване или за други цели, понастоящем попадащи под кодове по КН ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 и ex 7307 99 80 („разглежданият продукт“).
(18)
В производствения процес за производството на колена, преходни муфи и тройници се използват безшевни или заварени стоманени тръби, докато за производството на капаци като суровина обикновено се използва стоманена ламарина. Колената и преходните муфи се изработват чрез рязане и формоване, огъване или намаляване на сечението. Тройниците се изработват на хидравлична преса, а капаците се изработват чрез формоване на ламарината или листовия материал. След това обикновено се оформят скосяванията, артикулите се подлагат на сачмоструйна обработка и се опаковат. В някои случаи продуктът се поцинкова. Всички видове продукти имат същите основни физични, химични и технически характеристики и същите основни приложения.
(19)
Принадлежностите за тръбопроводи се използват в нефтохимическата промишленост, строителството, производството на енергия, корабостроенето и промишлените инсталации. Използват се за свързване на тръби или тръбопроводи помежду им във всички от горепосочените приложения.
2. Сходен продукт
(20)
За разглеждания продукт и за някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана, продавани на вътрешния пазар в засегнатите държави, както и за някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана, продавани в Съюза от промишлеността на Съюза, беше установено, че имат същите основни физични, химични и технически характеристики и същите основни приложения. По тази причина временно се приема, че те са сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ДЪМПИНГ
1. Русия
(21)
Както беше посочено в съображение 11, нито един руски производител износител не оказа съдействие при разследването. Поради това в съответствие с член 18 от основния регламент изчисленията за дъмпинга за Русия бяха направени на основата на наличните факти, както е обяснено по-долу.
1.1. Нормална стойност
(22)
При липсата на съдействие от страна на руските производители износители нормалната стойност за Русия беше изчислена въз основа на наличните факти.
(23)
Следва да се припомни, че жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг по отношение на руския внос на разглеждания продукт. В отсъствието на по-подробна информация изчисленията, които сочат към това доказателство, са въз основа на конструирана нормална стойност за Русия. Независимо от това с цел да определи по-точна нормална стойност Комисията временно реши нормалната стойност за Русия да бъде конструирана въз основа на информацията, получена по време на разследването от онези турски производители износители, които използват руски безшевни тръби като материал, който влагат в производството на разглеждания продукт. Стойността на суровината определено съставлява най-голямата част от производствените разходи за разглеждания продукт и поради това този метод беше счетен за най-разумния метод за определяне на нормалната стойност за Русия въз основа на наличните данни.
(24)
Поради това нормалната стойност за Русия беше изчислена чрез определяне на среднопретеглената нормална стойност на съдействащите турски производители износители, които закупуват част от суровините за своето производство от Русия.
(25)
Важно е да се отбележи, че така получената нормална стойност беше определена за вида на продукта (колена), който е с най-големи обеми във вноса, а не за всички видове на разглеждания продукт, за да има възможност за представително сравнение с експортната цена (вж. следващите съображения).
1.2. Експортна цена
(26)
При липсата на по-подробна информация за цените експортната цена за износа на разглеждания продукт с произход от Русия беше определена въз основа на данните на Евростат за вноса. Предвид изключително разнообразния продуктов микс, който се декларира по някои кодове от КН, експортната цена беше определена, като използването на данните на Евростат беше ограничено до вида продукт (колена), който има най-голям обем във вноса, което се счита за представително за разглеждания продукт като цяло. Следователно експортната цена беше на база код по КН 7307 93 11.
(27)
Данните на Евростат за вноса трябваше да бъдат коригирани с оглед на факта, че при някои трансакции за внос от Русия към България, Естония и Литва имаше некоректни декларации, дължащи се най-вероятно на неправилно класиране на продукта. Тези трансакции бяха открити с помощта на статистическите данни за вноса, които се предоставят в базата данни съгласно член 14, параграф 6 от основния регламент, и бяха елиминирани от изчислението на експортната цена, за да не се използва изкривена експортна цена при изчислението на дъмпинга.
1.3. Сравнение
(28)
Дъмпинговите маржове бяха определени чрез сравнение на експортната цена франко завода въз основа на данните на Евростат с нормалната стойност за Русия, определена съгласно посоченото по-горе.
(29)
За определянето на експортната цена франко завода в експортната цена CIF въз основа на данните на Евростат (коригирана с цел премахване на изкривяванията, посочени по-горе) беше направена корекция за транспортните разходи. За тази цел бяха използвани транспортните разходи, изчислени в жалбата, тъй като беше счетено, че тази оценка е разумна.
1.4. Дъмпингов марж
(30)
Валидният за цялата страна дъмпингов маржов беше изразен като процент от цената CIF граница на Съюза преди обмитяване.
(31)
Въз основа на гореизложеното общият за страната временен дъмпингов марж, изразен като процент от цената CIF граница на Съюза преди обмитяване, е, както следва:
Дружество
Временен дъмпингов марж
Всички дружества
23,8 %
2. Турция
2.1. Нормална стойност
(32)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо установи за всеки от тримата съдействащи производители износители дали общият обем на продажбите им на вътрешния пазар на сходния продукт е бил представителен, т.е. дали общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на техните експортни продажби на разглеждания продукт за Съюза. При разследването се установи, че продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт са били представителни за всички производители износители.
(33)
Комисията впоследствие определи онези видове на продукта, които дружествата продават на вътрешния пазар и които имат като цяло представителни продажби на вътрешния пазар, идентични или много сходни с видовете, които се продават за износ за Съюза.
(34)
За всеки вид на сходния продукт, продаван от производителите износители на техния вътрешен пазар, за който се установи, че е сравним с вид на разглеждания продукт, продаван за износ за Съюза, беше определено дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на конкретен вид на продукта бяха счетени за достатъчно представителни в случаите, когато обемът на този вид на продукта, продаван на вътрешния пазар на независими клиенти през РП, е представлявал около 5 % от общия обем на сравнимия вид на продукта, продаван за износ за Съюза. При разследването се установи, че при всяко едно от трите дружества представителни продажби на вътрешния пазар са били налице за болшинството видове на продукта.
(35)
След това Комисията провери дали продажбите на всеки вид на разглеждания продукт, осъществени на вътрешния пазар в представителни количества, могат да бъдат разглеждани като извършени при обичайно осъществяване на търговска дейност в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено, като за всеки вид на продукта се установи процентът на рентабилните продажби на независими клиенти на вътрешния пазар през разследвания период.
(36)
Когато обемът на продажбите на даден вид на продукта, продаван на нетна продажна цена, която е равна или по-висока от изчислените производствени разходи, представляваше над 80 % от общия обем на продажбите от този вид, и когато среднопретеглената продажна цена беше равна или по-висока от разходите за единица продукция, нормалната стойност за всеки вид на продукта беше изчислена като среднопретеглената стойност на всички продажни цени на вътрешния пазар за въпросния вид.
(37)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта представляваше 80 или по-малко процента от общия обем на продажбите на този вид на продукта или когато среднопретеглената цена за този вид беше по-ниска от разходите за единица продукция, нормалната стойност беше на база действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената цена само на рентабилните продажби на вътрешния пазар от въпросния вид.
(38)
При разследването се установи, че рентабилните продажби на някои сравними видове на продукта бяха над 80 % от общия обем на продажбите на вътрешния пазар и поради това при тях за изчисляването на средната цена за нормалната стойност бяха използвани всички продажби на вътрешния пазар. За останалите видове на продукта, за които също беше счетено, че са били продавани при обичайно осъществяване на търговска дейност, бяха използвани само рентабилните продажби.
(39)
Когато всички видове на продукта бяха продавани на загуба, беше счетено, че те не са били продавани при обичайно осъществяване на търговска дейност. За видовете на продукта, чиито продажби не са извършени при обичайно осъществяване на търговска дейност, както и за видовете на продукта, които не са продавани в представителни количества на вътрешния пазар, нормалната стойност трябваше да бъде конструирана. И трите разследвани дружества са продавали такива видове на продукта за износ за Съюза, макар и в ограничени количества.
(40)
За да се конструира нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 6 от основния регламент, направените разходи по търговската реализация, общите и административните разходи (ТОА) и среднопретеглената печалба, реализирана от засегнатите съдействащи производители износители при продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт при обичайно осъществяване на търговска дейност по време на разследвания период, бяха добавени към техните собствени средни производствени разходи по време на разследвания период. За видовете на продукта, които не са били продавани в представителни количества на вътрешния пазар, за конструиране на нормалната стойност бяха използвани среднопретеглената печалба и ТОА разходите при обичайно осъществяване на търговска дейност за непредставителните продажби.
2.2. Експортна цена
(41)
Във всички случаи разглежданият продукт е бил изнасян за независими клиенти в Съюза и следователно експортната цена беше определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно на база действително платените или подлежащи на плащане експортни цени.
(42)
Едно от трите съдействащи турски дружества е имало много ограничени експортни продажби за Съюза по време на разследвания период. Съответното дружество твърди, че е желаело да реализира по-голям износ за Съюза, но не е могло да предложи достатъчно ниски цени на вносителите, и поиска това обстоятелства да бъде отчетено при анализа.
(43)
Изчисляването на дъмпинга за това дружество обаче трябваше да се направи на база неговите ограничени продажби. Дори и да са били ограничени, продажбите на дружеството за Съюза не могат да бъдат пренебрегнати и представляват единствената база за изчисляването на индивидуален дъмпингов марж за това дружество. При всички случаи неспособността на дружеството да реализира по-големи продажби поради практикуваните според него високи цени не може да се разглежда като фактор, който може да има влияние върху изчисляването на дъмпинга по отношение на това дружество.
2.3. Сравнение
(44)
Нормалната стойност и експортните цени бяха сравнени на база цена франко завода. За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост. Бяха направени съответните корекции във всички случаи, в които беше счетено, че такива са уместни, коректни и има проверени доказателства в тяхна подкрепа. По-конкретно беше направена корекция за разходите за морско навло и застраховка, включително транспорт в държавата износител, отстъпки, комисиони, разходи по кредити и банкови такси.
2.4. Дъмпингови маржове
(45)
Временните дъмпингови маржове са изразени като процент от цената CIF граница на Съюза, преди обмитяването.
а) Дъмпингови маржове за разследваните дружества
(46)
Съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент индивидуалният дъмпингов марж за един от тримата съдействащи производители износители беше определен въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена на дружеството за разследвания продукт за Съюза.
(47)
Що се отнася до останалите двама съдействащи турски производители обаче, изчисленията на дъмпинга по отношение на тях показаха, че те са участвали в целенасочен дъмпинг по отношение на определен период от време, както и по отношение на определени клиенти и региони. Техните експортни цени определено показват ясен модел и са се различавали значително при различните купувачи, региони, а също и през различните периоди. Освен това изчисляването на дъмпинга на база сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглента стойност на експортните цени не отрази в пълна степен дъмпинга от страна на съответните двама производители.
(48)
Поради това и за да бъде отразен в пълна степен дъмпингът от страна на съответните двама производители, в съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент нормалната стойност, установена на база среднопретеглена стойност, беше сравнена в техния случай с цените на всяка отделна експортна трансакция за Съюза.
б) Дъмпингов марж за несъдействащи дружества
(49)
По отношение на несъдействащите турски производители износители беше установен остатъчен дъмпингов марж. Като се има предвид, че степента на съдействие беше счетена за сравнително ниска (износът на трите съдействащи турски дружества е с обем, който представлява по-малко от 80 % от общия турски внос за Съюза през РП), остатъчният дъмпингов марж беше определен на база разумен подход, който дава марж, който е по-висок от най-високия от индивидуалните маржове за трите съдействащи дружества. Този марж беше определен на база продажбите на представителните видове на продукта, произвеждан от съдействащия турски производител с най-високия дъмпингов марж от трите съдействащи дружества.
(50)
Въз основа на горното временните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF граница на Съюза преди обмитяване, са, както следва:
Дружество
Временен дъмпингов марж
RSA
9,6 %
Sardogan
2,9 %
Unifit
12,1 %
Всички останали дружества
16,7 %
Г. ВРЕДА
1. Производство на Съюза и промишленост на Съюза
(51)
През РП сходният продукт се е произвеждал от 22-ма производители от Съюза. По смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент 22-мата производители от Съюза съставляват промишлеността на Съюза и поради това същите по-долу са наричани „промишлеността на Съюза“.
(52)
Както беше посочено в съображение 7 по-горе, тримата включени в извадката производители от Съюза представляват около 50 % от общите продажби в Съюза на сходния продукт.
2. Потребление на Съюза
(53)
Потреблението на Съюза беше определено на база обема на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, въз основа на информацията, получена от отговорите на въпросника, дадени от включените в извадката предприятия, от оценките, представени в жалбата за останалите производители от Съюза, и от данните за обема на вноса от Евростат.
(54)
Потреблението на Съюза е спаднало значително - с 40 % - между 2008 г. и РП. През 2009 г. то е спаднало с 44 %, задържало се е на това ниво през 2010 г., преди леко да се увеличи с 4 пункта през РП.
Таблица 1
Потребление на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (в тонове)
98 197
55 172
54 878
58 706
Индекс (2008 г. = 100)
100
56
56
60
3. Внос от засегнатите държави
3.1. Кумулативна оценка на въздействието на засегнатия внос
(55)
Комисията провери дали вносът на засегнатия продукт с произход от Русия и Турция трябва да се оценява кумулативно в съответствие с член 3, параграф 4 от основния регламент.
(56)
По отношение и на двете засегнати държави разследването показа, че дъмпинговите маржове са били над определените в член 9, параграф 3 от основния регламент прагове de minimis и че обемът на дъмпинговия внос от тези две държави не е несъществен по смисъла на член 5, параграф 7 от основния регламент.
(57)
По отношение на условията на конкуренция между вноса от Русия и Турция и сходния продукт разследването показа, че производителите от посочените държави използват същите канали за продажба и продажбите им са за сходни категории потребители. Освен това разследването показа, че по време на разглеждания период вносът и от двете държави е показвал възходяща тенденция като пазарен дял.
(58)
Съдействащите турски износители твърдят, че кумулирането на вноса от Русия и Турция не е уместно в този случай, тъй като вносът от тези държави показва различни тенденции като обем и цени.
(59)
В тази връзка се отбелязва, че при разследването се установи, че макар вносът от Турция да е сравнително стабилен като обеми, този от Русия е нараствал. Предвид свиването на търсенето през разглеждания период обаче, пазарният дял на вноса и от двете страни се е увеличавал. В същото време цените на двете държави не показват значителни разлики, поне в периода между 2009 г. и РП (високата средна цена на руския внос през 2008 г. вероятно се дължи на некоректно отчитане), като средните руски цени са малко по-ниски, но много близки до средните турски.
(60)
С оглед на гореизложеното временното становище е, че са изпълнени всички критерии, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент, и че вносът от Русия и Турция следва да се разглежда кумулативно.
3.2. Обем на дъмпинговия внос
(61)
Обемът на дъмпинговия внос на разглеждания продукт от засегнатите държави на пазара на Съюза е нараснал през разглеждания период с 46 %. По-конкретно вносът е спаднал с 31 % през 2009 г., непосредствено преди силното му увеличение с 89 пункта през 2010 г., последвано от лек спад през РП с още около 12 пункта. Обемът на дъмпинговия внос през РП е бил 2 935 тона.
Таблица 2
Дъмпингов внос от засегнатите държави
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (в тонове)
2 009
1 392
3 174
2 935
Индекс (2008 г. = 100)
100
69
158
146
Пазарен дял
2 %
3 %
6 %
5 %
Източник: Евростат
3.3. Пазарен дял на дъмпинговия внос
(62)
Съответният пазарен дял на дъмпинговия внос от засегнатите държави се е увеличил повече от два пъти през разглеждания период, и от 2 % е достигнал 5 %.
3.4. Цени
а) Динамика на цените
(63)
В таблицата по-долу са дадени отчетените от Евростат средни цени на дъмпинговия внос от засегнатите държави на граница на Съюза, преди обмитяване. През разглеждания период средната цена на вноса от засегнатите държави като цяло се е задържала стабилно на 1 961 EUR на тон, с изключение на 2010 г., когато е спаднала с около 150 EUR.
Таблица 3
Средни цени на дъмпинговия внос
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Средни продажни цени за тон
1 961
1 936
1 788
1 961
Индекс (2008 г. = 100)
100
99
91
100
Източник: Евростат
б) Подбиване на цените
(64)
За всеки отделен вид беше направено сравнение на цените между продажната цена на съдействащите турски производители износители и продажната цена за Съюза на включените в извадката производители от Съюза. Като се има предвид, че руските износители не съдействаха на разследването, изчислението за подбиването на цените беше направено, като се използваха средните цени CIF, отчетени от Евростат, и средните продажни цени в Съюза на производителите от Съюза. Бяха приложени корекции, където е необходимо, по отношение и на двете засегнати държави, за да се вземат предвид нивата на търговия и разходите след вноса, включително митата в случая на Русия.
(65)
Сравнението показа, че през РП продаваният в Съюза разглеждан дъмпингов продукт с произход от засегнатите държави е подбивал цените на промишлеността на Съюза с до прибл. 30 %.
4. Състояние на промишлеността на Съюза
(66)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше оценка на всички икономически фактори и показатели, влияещи върху състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(67)
Както беше обяснено по-горе, Комисията прибегна до изготвяне на извадка от производители от Съюза. За целите на анализа на вредата показателите за вредата бяха установени на следните две равнища:
-
Макроикономическите елементи (производство, капацитет, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост, производителност, цени и размер на дъмпинговите маржове и възстановяване от въздействието на предишен дъмпинг) бяха оценени на нивото на цялото производство на Съюза въз основа на информацията, събрана от съдействащите производители, а по отношение на другите производители от Съюза на база оценка въз основа на данните от жалбата.
-
Анализът на микроикономическите елементи (запаси, заплати, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток, способност за привличане на капитали и инвестиции) за производителите от Съюза, включени в извадката, беше направен въз основа на предоставената от тях информация.
4.1. Макроикономически елементи
а) Производство
(68)
Производството на Съюза е спаднало с 44 % в периода между 2008 г. и РП. По-конкретно то е спаднало с 47 % през 2009 г. и с още 2 пункта през 2010 г., преди леко да се увеличи с 5 пункта през РП, когато е достигнало 53 653 тона.
Таблица 4
Производство
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (в тонове)
95 079
49 917
48 017
53 653
Индекс (2008 г. = 100)
100
53
51
56
Източник: отговорите на въпросника и жалбата
б) Производствен капацитет и използване на капацитета
(69)
Производственият капацитет на производителите от Съюза през целия разглеждан период се е задържал стабилно на 179 912 тона.
Таблица 5
Производствен капацитет и използване на капацитета
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (в тонове)
179 912
179 912
179 912
179 912
Индекс (2008 г. = 100)
100
100
100
100
Степен на използване
53 %
28 %
27 %
30 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
53
51
56
Източник: отговорите на въпросника и жалбата
(70)
През 2008 г. капацитетът е използван на 53 %, използването му е спаднало на 28 % през 2009, на 27 % през 2010 г. и леко се повишило на 30 % през РП. Динамиката в степента на използване отразява ясно тенденцията в производството при стабилен капацитет.
в) Обем на продажбите
(71)
През разглеждания период обемът на продажбите на производителите от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза е намалял с 38 %. Продажбите са спаднали с 45 % през 2009 г., задържали са се на това ниво през 2010 г. и са се повишили, но само със 7 пункта, през РП. По време на РП продажбите в Съюза са били в обем от 42 379 тона.
Таблица 6
Продажби в Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (в тонове)
68 870
37 649
37 890
42 379
Индекс (2008 г. = 100)
100
55
55
62
Източник: отговорите на въпросника и жалбата
г) Пазарен дял
(72)
Пазарният дял на производителите от Съюза през разглеждания период е бил сравнително стабилен и дори се увеличил през РП на 72 %. Нарасналият пазарен дял отразява факта, че обемът на продажбите на производителите от Съюза е спаднал малко по-малко от потреблението през периода.
Таблица 7
Пазарен дял на производителите от Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Пазарен дял
70 %
68 %
69 %
72 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
97
98
103
Източник: отговори на въпросника, жалбата и Евростат
д) Растеж
(73)
Като се има предвид, че потреблението е спаднало с 40 % между 2008 г. и РП, се налага заключението, че производителите от Съюза не са могли да постигнат никакъв пазарен растеж.
е) Заетост
(74)
Нивата на заетост при производителите от Съюза показват спад с 18 % между 2008 г. и РП. По-конкретно броят на заетите е спаднал значително - от 982 през 2008 г. на 824 през 2009 г., или с 16 % - и се е задържал близко до това равнище през 2010 г., преди да спадне още повече през РП - на 801 души.
Таблица 8
Заетост
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (души)
982
824
833
801
Индекс (2008 г. = 100)
100
84
85
82
Източник: отговорите на въпросника и жалбата
ж) Производителност
(75)
През разглеждания период производителността на работната сила на производителите от Съюза, измерена като продукция (в тонове) на заето лице за една година, е спаднала с 31 %. Този спад отразява факта, че производството е намалявало с по-бързи темпове от заетостта.
Таблица 9
Производителност
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (тонове на заето лице)
194
121
115
134
Индекс (2008 г. = 100)
100
63
60
69
Източник: отговорите на въпросника и жалбата
з) Продажни цени
(76)
Средногодишните продажни цени на производителите от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза са спаднали през разглеждания период с повече от 10 %. По-конкретно средните цени са се увеличили първоначално през 2009 г. с около 12 %, но са спаднали рязко през 2010 г. с 23 пункта и са се задържали на това равнище през РП. През РП средната цена на производителите от Съюза е била 3 096 EUR на тон.
Таблица 10
Средни цени на производителите от Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (EUR/тон)
3 489
3 911
3 116
3 096
Индекс (2008 г. = 100)
100
112
89
89
Източник: отговорите на въпросника и жалбата
(77)
Както беше посочено по-горе, продажните цени на промишлеността на Съюза са били подбивани от дъмпингов внос от Русия и Турция.
и) Размер на дъмпинговия марж и възстановяване от дъмпинг в миналото
(78)
Като се имат предвид обемът, пазарният дял и цените на вноса от Русия и Турция, влиянието на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза не може да се смята за несъществено. Важно е да се припомни, че както е посочено в съображение 16 по-горе, срещу осем държави има антидъмпингови мерки в сила. Като се има предвид, че през разглеждания в настоящото разследване период промишлеността на Съюза е загубила част от продажбите си и е понесла загуби, не може да се установи действително възстановяване от дъмпинга в миналото и се счита, че производството на Съюза е продължило да бъде уязвимо за вредоносния ефект от всеки дъмпингов внос на пазара на Съюза.
4.2. Микроикономически елементи
а) Запаси
(79)
Нивото на крайните запаси на включените в извадката производители от Съюза е намаляло с 18 % между 2008 г. и РП. По-конкретно запасите са се увеличили умерено през 2009 г. с 2 %, а след това са спаднали с 13 пункта през 2010 г. и с още 7 пункта през РП. През РП крайните запаси на производителите от Съюза, включени в извадката, са били 5 338 тона.
Таблица 11
Крайни запаси
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единица (тонове)
6 526
6 661
5 822
5 338
Индекс (2008 г. = 100)
100
102
89
82
Източник: отговори на въпросника
б) Заплати
(80)
Годишните разходи за труд са намалели с 10 % между 2008 г. и РП. По-конкретно разходите за труд са спаднали значително през 2009 г. с почти 20 % (което отговаря на съкратената заетост), а по-късно са се увеличили през 2010 г. с 4 пункта и с още 5 пункта през РП.
Таблица 12
Годишни разходи за труд
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (EUR)
26 412 013
21 500 757
22 490 982
23 860 803
Индекс (2008 г. = 100)
100
81
85
90
Източник: отговори на въпросника
в) Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
(81)
През разглеждания период рентабилността на продажбите на сходния продукт, осъществени от включените в извадката производители на пазара на Съюза за несвързани клиенти, изразена като процент от нетните продажби, е намаляла и от добри печалби се е стигнало до значителни загуби. По-конкретно печалбите са намалели от 9,6 % през 2008 г. на - 1,2 % през 2009 г. и са се влошили още повече през 2010 г., като са спаднали до - 7,8 %. Положението се е подобрило в малка степен през РП, когато загубите са били на равнище от - 7,0 %.
Таблица 13
Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Рентабилност на продажбите на Съюза
9,6 %
-1,2 %
-7,8 %
-7,0 %
Индекс 2008 г. = 100
100
-12
-81
-73
Възвръщаемост на инвестициите
23,9 %
-1,7 %
-9,4 %
-10,6 %
Индекс 2008 г. = 100
100
-7
-39
-44
Източник: отговори на въпросника
(82)
Възвръщаемостта на инвестициите, изразена като процентната печалба спрямо нетната счетоводна стойност на инвестициите, в общи линии e следвала тенденциите по отношение на рентабилността.
г) Паричен поток и способност за привличане на капитали
(83)
През 2008 г. нетният паричен поток от оперативни дейности е бил 9,3 млн. EUR. Той се е подобрил донякъде през 2009 и е достигнал 9,8 млн. EUR, но се е влошил през 2010 г. и е спаднал до едва 1,5 млн. EUR, преди да достигне отрицателната стойност - 4,6 млн. EUR през РП.
(84)
Липсват признаци, че промишлеността на Съюза е изпитвала затруднения при привличането на капитал, което се дължи предимно на факта, че някои от производителите са част от по-големи групи.
Таблица 14
Паричен поток
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (EUR)
9 279 264
9 851 842
1 470 524
-4 662 347
Индекс (2008 г. = 100)
100
106
16
-50
Източник: отговори на въпросника
д) Инвестиции
(85)
Годишните инвестиции на дружествата, включени в извадката, в производството на сходния продукт са спадали постоянно през разглеждания период. Най-острият спад е бил през 2009 г. - 32 %, и е бил последван от спад от 25 пункта през 2010 г. и от още 8 пункта през РП. Като цяло годишните инвестиции са спаднали от 8,3 млн. EUR през 2008 г. на 2,9 млн. EUR през РП.
Таблица 15
Нетни инвестиции
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (EUR)
8 309 731
5 658 145
3 579 323
2 946 383
Индекс (2008 г. = 100)
100
68
43
35
Източник: отговори на въпросника
5. Заключение относно вредата
(86)
Анализът на макроикономическите данни показва, че производителите от Съюза са намалили значително производството и продажбите си през разглеждания период. Това намаление е съвпаднало със спад в търсенето на пазара на Съюза, откъдето идва и лекото нарастване на пазарния дял на промишлеността на Съюза. Степента на използване на капацитета е спаднала от ниските си позиции - 53 % през 2008 г., на 30 % през РП. Заетостта също е спаднала с 18 %.
(87)
Същевременно съответните микроикономически показатели показват ясно изразено влошаване на икономическото състояние на производителите от Съюза, включени в извадката. Динамиката на цените, рентабилността и възвръщаемостта на инвестициите показват изключително негативна картина, при която от едни добри равнища през 2008 г. се слиза на ниво значителни загуби през РП. Паричният поток също се е влошил в значителна степен.
(88)
В светлината на гореизложеното се прави временното заключение, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(89)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент Комисията провери дали дъмпинговият внос е причинил вреда на промишлеността на Съюза до степен, която би могла да се класифицира като съществена. Освен това бяха разгледани и други известни фактори, освен дъмпинговия внос, които е възможно по същото време да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, с цел да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тях, не се отдава на дъмпинговия внос.
2. Въздействие на дъмпинговия внос
(90)
Между 2008 г. и РП обемът на дъмпинговия внос на разглеждания продукт се е увеличил с 46 % на пазар, който се е свил с 40 %, което е довело до увеличаване на пазарния дял от 2 % на 5 %.
(91)
Нарастването на дъмпинговия внос на разглеждания продукт от засегнатите държави по време на разглеждания период е съвпаднало с низходяща тенденция при всички показатели за вреда на промишлеността на Съюза, с изключение на пазарния дял. Промишлеността на Съюза е загубила 38 % от своите продажби в Съюза, а продажните ѝ цени са намалели с 11 % поради ценовия натиск, упражняван от дъмпинговия внос на ниски цени на пазара на Съюза.
(92)
Значителното подбиване на цените не е позволило на промишлеността на Съюза да отрази в приемлива степен увеличението на производствените си разходи в продажните си цени, което е довело до все по-ниски и впоследствие отрицателна нива на рентабилност по време на РП.
(93)
Въз основа на гореизложеното временно бе направено заключението, че дъмпинговият внос на ниски цени от Русия и Турция причинява съществена вреда на промишлеността на Съюза.
3. Въздействие на други фактори
3.1. Внос от други трети държави
(94)
По време на разглеждания период е имало значителен внос от други трети държави, включително от държави с наложени антидъмпингови мерки. Общият пазарен дял на вноса от страни, различни от Русия и Турция, е спаднал между 2008 г. и РП от 28 % на 23 %.
(95)
Таблицата по-долу показва динамиката на обема на вноса, цените и пазарните дялове на държавите с наложени антидъмпингови мерки и на други трети държави, по данни на Евростат.
Таблица 16
Внос от други държави
Държава
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Държави с наложени антидъмпингови мерки
Обем (в тонове)
20 614
13 286
9 721
9 784
Пазарен дял (%)
21 %
24 %
18 %
17 %
Средна цена (EUR)
1 639
1 749
1 468
1 563
Други трети държави
Обем (в тонове)
6 705
2 844
4 093
3 608
Пазарен дял (%)
7 %
5 %
7 %
6 %
Средна цена (EUR)
2 279
2 962
2 319
2 925
Общо за всички трети държави, с изключение на Русия и Турция
Обем (в тонове)
27 319
16 131
13 814
13 392
Пазарен дял (%)
28 %
29 %
25 %
23 %
Средна цена (EUR)
1 796
1 963
1 720
1 930
(96)
Както става ясно от таблицата по-горе, вносът от осемте държави с наложени антидъмпингови мерки е продължил да бъде въвеждан на пазара на Съюза, въпреки че пазарният им дял е намалял от 21 % през 2008 г. на 17 % през РП. Средните цени на този внос са като цяло по-ниски от тези на дъмпинговия внос от засегнатите държави. Горната таблица по данни на Евростат показва естествено средни цени CIF преди обмитяване. Независимо от това, дори когато бъде отчето антидъмпинговото мито, цените на тези вносители продължават да бъдат ниски и съпоставими с тези на руския и турския внос и са много под средните цени на производителите от Съюза.
(97)
Признава се обаче, че при разследвания продукт има значителен брой различни видове и сравнението на общите средни цени може да не е добър показател. Същевременно се счита, че действащите в момента антидъмпингови мерки премахват вредоносното въздействие на този внос.
(98)
Следователно и като се има предвид, че пазарният дял на вноса от държавите с наложени мерки намалява, се прави временното заключение, че отрицателното въздействие от този внос на ниски цени не е от такова естество, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от засегнатите държави и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(99)
Пазарният дял на вноса от другите трети държави е намалял леко през разглеждания период от 7 % през 2008 г. на 6 % през РП. Средните цени на този внос са като цяло по-високи от тези на дъмпинговия внос от засегнатите държави, но малко по-ниски от средните цени на производителите от Съюза.
(100)
Дори сравнението между общите средни цени да не е добър показател поради разнообразните видове на продукта, като се има предвид низходящата тенденция при този внос, се прави временното заключение, че отрицателното въздействие от вноса от други трети държави не е от такова естество, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от засегнатите държави и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
3.2. Въздействие на свиването на пазара и икономическата криза
(101)
Най-вероятно финансовата и икономическа криза от 2008/2009 г. е причината за свиването на потреблението на принадлежности за тръбопроводи в Съюза. Потреблението е спаднало с повече от 40 % между 2008 г. и 2009 г. и се е задържало на това ниско ниво през останалата част от разглеждания период (въпреки че леко се е увеличило през РП). Като се има предвид, че постоянните разходи съставляват до 40 % от производствените разходи на производителите от Съюза, намалялото търсене, продажби и производство водят до значително по-високи производствените разходи за единица продукция. Това очевидно е оказало значително въздействие върху рентабилността на промишлеността на Съюза.
(102)
Въпреки че спадът в производството може да е имал отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза, особено през 2009 г. (когато реално е настъпил спадът), може да се очаква в разумна степен, че промишлеността на Съюза при обичайни условия би успяла да повиши цените си, поне в средносрочна и дългосрочна перспектива, и да пренесе увеличените разходи към следващите години. Както става ясно от спадащите цени на Съюза обаче, това не е било направено; счита се, че това не е било възможно поради много силното подбиване на цените от дъмпинговия внос.
(103)
Предвид гореизложените обстоятелства се прави временното заключение, че отрицателното въздействие на свитото търсене не е от такова естество, че да наруши причинно-следствената връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза и дъмпинговия внос от Русия и Турция.
4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(104)
В заключение, дъмпинговият внос от Русия и Турция е причинил съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(105)
Другите фактори, които са могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, също бяха анализирани. В това отношение беше установено, че вносът от други трети държави, включително от държави с наложени антидъмпингови мерки, и въздействието на свитото търсене, макар евентуално да са допринесли към вредата, не нарушават причинно-следствената връзка.
(106)
Въз основа на горния анализ, при който въздействията на всички известни фактори, които имат отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза, надлежно бяха разграничени и отделени от вредоносния ефект на дъмпинговия внос от засегнатите държави, се прави временното заключение, че дъмпинговият внос от засегнатите държави е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(107)
Съгласно член 21 от основния регламент Комисията провери дали въпреки временното заключение за вредоносен дъмпинг, съществуват наложителни причини да се направи заключението, че не е в интерес на Съюза да приеме мерки в конкретния случай. Анализът на интереса на Съюза се основаваше на преценка на съвкупността от различните имащи отношение интереси, включително тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на ползвателите на разглеждания продукт.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(108)
Ако бъдат наложени мерки, се очаква понижението на цените и загубите да бъдат намалени, а продажните цени на промишлеността на Съюза да започнат да се възстановяват, което ще доведе до значително подобрение на финансовото състояние на промишлеността на Съюза.
(109)
От друга страна, ако антидъмпингови мерки не бъдат наложени, най-вероятно състоянието на промишлеността на Съюза ще продължи да се влошава. При такъв сценарий промишлеността на Съюза евентуално би загубила още от пазарния си дял, тъй като не е в състояние да следва пазарните цени, наложени от дъмпинговия внос от засегнатите държави. Вероятните последици биха били ненужни съкращения в разходите и затваряне на производствени съоръжения в Съюза, което би довело до значителна загуба на работни места.
(110)
Предвид всички горепосочени фактори, се прави временното заключение, че налагането на антидъмпингови мерки би било в интерес на промишлеността на Съюза.
2. Интерес на несвързаните вносители от Съюза
(111)
Както беше посочено по-горе, само двама несвързани вносители оказаха пълно съдействие в настоящото разследване, като отговориха на въпросника. Само малка част от оборота на тези двама вносители беше свързана с препродажба на разглеждания продукт. Следователно въздействието на мерките вероятно ще бъде минимално.
3. Интерес на ползвателите
(112)
На настоящата процедура съдействаха четирима ползватели, които представиха отговори на въпросника. Никой от тях не внася разглеждания продукт от засегнатите държави и всички те посочиха, че въздействието на мерките, ако има такива, не би имало значение за тях.
(113)
Като се има предвид, че нито един ползвател, който внася от засегнатите държави, не заяви интереса си и в отсъствието на информация, която да сочи противното, може да се направи временното заключение, че въздействието на мерките върху рентабилността на промишлеността на ползвателите и върху тяхното икономическо състояние ще бъде сравнително ограничено.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(114)
Може да бъде направено заключението, че се очаква налагането на мерки върху дъмпинговия внос на разглеждания продукт от Русия и Турция да даде възможност на промишлеността на Съюза да подобри състоянието си, като увеличи обема на продажбите, продажните цени и печалбите си. Въпреки че е възможно да настъпи известно негативно влияние под формата на по-високи разходи за определени вносители, вероятно е то да бъде ограничено.
(115)
Двама съдействащи турски износители твърдят, че налагането на мерки срещу държава като Турция, която е малка износителка, на практика ще остави целия пазар на Съюза в ръцете на няколко производители, което ще доведе до отрицателно въздействие върху конкурентната среда.
(116)
В тази връзка се отбелязва, че по правило антидъмпинговото мито не трябва да бъде възпиращо и да елиминира търговските потоци от разследваните държави. Мерките следва да осигурят равни условия за различните участници на пазара. Същевременно се отбелязва, че на пазара на Съюза има повече от 20 европейски производители, а вносът от трети държави е значителен. Следователно евентуалните резерви относно конкурентната среда на пазара на Съюза са необосновани.
(117)
В светлината на горното се прави временното заключение, че няма наложителни причини срещу налагането на временни мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от Русия и Турция.
Ж. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(118)
Предвид заключенията, направени по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза, следва да бъдат наложени временни мерки върху вноса от Русия и Турция на разглеждания продукт с цел да се предотврати причиняването на допълнителна вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
1. Ниво на отстраняване на вредата
(119)
Временните мерки върху вноса с произход от засегнатите държави следва да бъдат наложени на ниво, достатъчно да отстрани дъмпинга, без да превишава нивото на вредата, причинена на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос. При изчисляването на размера на митото, необходимо за отстраняването на въздействието на вредоносния дъмпинг, се отчита фактът, че мерките следва да позволят на промишлеността на Съюза да покрива своите производствени разходи и да генерира печалба преди облагане с данъци, която може разумно да бъде постигната при нормални конкурентни условия, т.е. в отсъствието на дъмпингов внос.
(120)
Като се има предвид, че установените маржове на подбиване на цените са във всички случаи по-високи от съответните дъмпингови маржове и че промишлеността на Съюза е претърпяла загуби през РП, всяко изчислено ниво на премахване на вредата би било винаги и per se по-високо. Следователно беше счетено, че подробно изчисление на нивата на вредата не е необходимо.
2. Временни мерки
(121)
В светлината на гореизложеното и в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент се счита, че следва да се наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на разглеждания продукт с произход от Русия и Турция, като в съответствие с правилото за по-ниското мито се вземе по-ниското от двете установени нива - дъмпингов марж и ниво на отстраняване на вредата, което при всяко положение е дъмпинговият марж.
(122)
За Русия при липсата на съдействие от страна на руските производители износители беше изчислен валиден за цялата страна дъмпингов марж, както е обяснено в съображения 21-31 по-горе.
(123)
За Турция с оглед на това, че беше счетено, че нивото на съдействие беше сравнително слабо, остатъчният дъмпингов марж беше на база прилагането на разумен метод, който дава марж, по-висок от най-високия от индивидуалните маржове за трите съдействащи дружества, както е обяснено в съображение 49 по-горе.
(124)
Въз основа на горепосоченото, предложените митнически ставки са, както следва:
Държава
Дружество
Временно антидъмпингово мито
Русия
Всички дружества
23,8 %
Турция
RSA
9,6 %
Sardogan
2,9 %
Unifit
12,1 %
Всички останали дружества
16,7 %
(125)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Следователно тези митнически ставки (за разлика от митото, валидно за цялата държава, което се прилага за „всички останали дружества“) се прилагат единствено за вноса на продукти с произход от разглежданите държави и произведени от тези дружествата, следователно - от конкретно посочените правни субекти. Внесени продукти, произведени от което и да било друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент с неговото наименование и адрес, включително от правни субекти, свързани с конкретно посочените, не могат да се ползват от тези ставки и за тях се прилага митническата ставка, приложима за „всички останали дружества“.
(126)
Всяко искане за прилагане на тези ставки на антидъмпинговото мито за индивидуални дружества (напр. след промяна на наименованието на субекта или след създаването на нови производствени или търговски субекти) следва да се изпраща до Комисията (4) заедно с цялата имаща отношение информация, по-специално относно евентуална промяна в дейността на дружеството, свързана с производството, продажбите на местния пазар и за износ във връзка например с посочената промяна на наименованието или посочената промяна в производствените и търговските субекти. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде съответно изменен, като списъкът на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки, бъде актуализиран.
(127)
За да се гарантира правилно прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на митото за всички останали дружества следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители, но и за тези производители, които не са осъществявали износ за Съюза по време на РП.
З. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(128)
В интерес на доброто административно управление следва да се определи срок, в който заинтересованите страни, заявили интереса си в срока, определен в известието за откриването на процедурата, да могат да представят становищата си в писмена форма и да поискат изслушване. Освен това следва да се посочи, че констатациите относно налагането на мита, направени за целите на настоящия регламент, са временни и за целите на определянето на евентуални окончателни мерки може да се наложи те да бъдат преразгледани,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на принадлежности за тръбопроводи (различни от отлетите принадлежности за тръбопроводи, фланците и резбованите принадлежности за тръбопроводи) от желязо или стомана (с изключение на неръждаемата стомана), чийто най-голям външен диаметър не превишава 609,6 mm, от вид, използван за челно заваряване или за други цели, попадащи понастоящем в кодове по КН ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 и ex 7307 99 80 (кодове по ТАРИК 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 и 7307998098) с произход от Русия и Турция.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко граница на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произведени от изброените по-долу дружества, е следната:
Държава
Дружество
Временно антидъмпингово мито
Допълнителен код по ТАРИК
Русия
Всички дружества
23,8 %
-
Турция
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul
9,6 %
B295
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul
2,9 %
B296
UNIFIT Boru Baglanti Elemanlari Ltd. Sti, Tuzla, Istanbul
12,1 %
B297
Всички останали дружества
16,7 %
B999
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на гаранция, равностойна по размер на временното мито.
4. Освен когато е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, заинтересованите страни могат да поискат оповестяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят в писмена форма своите становища и да поискат да бъдат изслушани от Комисията в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
Съгласно член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 заинтересованите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за срок от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 30 юли 2012 година.
UREDBA KOMISIJE (EU) št. 699/2012
z dne 30. julija 2012
o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterega pribora (fitingov) za cevi iz železa ali jekla s poreklom iz Rusije in Turčije
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba), in zlasti člena 7 Uredbe,
po posvetovanju s svetovalnim odborom,
ob upoštevanju naslednjega:
A. POSTOPEK
1. Začetek
(1)
Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je 1. novembra 2011 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (2) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku), napovedala začetek protidampinškega postopka v zvezi z uvozom nekaterega pribora (fitingov) za cevi iz železa ali jekla s poreklom iz Rusije in Turčije (v nadaljnjem besedilu: zadevni državi).
(2)
Postopek se je začel na podlagi pritožbe, ki jo je 20. septembra 2011 vložil Obrambni odbor industrije fitingov iz jekla za soležno varjenje Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: pritožniki) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 40 % celotne proizvodnje nekaterega pribora (fitingov) za cevi iz železa ali jekla v Uniji. Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o dampingu navedenega izdelka in znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za upravičenost začetka postopka.
2. Strani, ki jih postopek zadeva
(3)
Komisija je o začetku postopka uradno obvestila pritožnike, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike in predstavnike zadevnih držav ter znane uvoznike in uporabnike. Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno predstavijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.
(4)
Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.
(a) Vzorčenje proizvajalcev Unije
(5)
Glede na očitno veliko število proizvajalcev Unije je bilo v obvestilu o začetku za ugotavljanje škode predvideno vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe.
(6)
Komisija je v obvestilu o začetku napovedala, da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. Od 22 proizvajalcev Unije, za katere je bilo pred začetkom preiskave znano, da proizvajajo podobne izdelke, so bile v ta vzorec vključene tri družbe.
(7)
Vzorec je bil izbran na podlagi obsega prodaje in proizvodnje, ki ga je mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. Vzorčeni proizvajalci Unije imajo sedež v štirih državah članicah in predstavljajo 48 % skupne prodaje vseh proizvajalcev Unije v Uniji ter 64 % proizvajalcev, ki so se odzvali. Nobena zainteresirana stran ni nasprotovala predlaganemu vzorcu.
(b) Vzorčenje nepovezanih uvoznikov
(8)
Zaradi morebitnega velikega števila nepovezanih uvoznikov je bilo v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in bi v tem primeru izbrala vzorec, je vse uvoznike pozvala, naj se ji javijo in predložijo, kot je določeno v obvestilu o začetku, osnovne informacije o svojih dejavnostih, povezanih z izdelkom v preiskavi, v obdobju preiskave od 1. oktobra 2010 do 30. septembra 2011.
(9)
Od 38 nepovezanih uvoznikov, s katerimi je Komisija stopila v stik, se je le pet družb v roku odzvalo na vprašanja o vzorčenju. Izkazalo se je, da je ena družba uporabnik in ne uvoznik. Zato se je štelo, da vzorčenje ni potrebno, vprašalniki pa so bili poslani vsem štirim uvoznikom, ki so se odzvali. Na koncu sta le dva uvoznika izpolnila vprašalnik in v celoti sodelovala v preiskavi.
(c) Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov
(10)
Zaradi domnevno velikega števila proizvajalcev izvoznikov je bilo v obvestilu o začetku postopka za ugotavljanje dampinga predvideno vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in bi v tem primeru izbrala vzorec, je vse proizvajalce izvoznike pozvala, naj se ji javijo in predložijo, kot je določeno v obvestilu o začetku, osnovne informacije o svojih dejavnostih, povezanih z izdelkom v preiskavi, v obdobju preiskave od1. oktobra 2010 do 30. septembra 2011. Opravljeno je bilo tudi posvetovanje z organi zadevnih držav.
(11)
V preiskavi ni sodeloval noben proizvajalec izvoznik iz Rusije. Izmed turških proizvajalcev izvoznikov so se odzvale tri družbe, zato je Komisija odločila, da vzorčenje za Turčijo ni potrebno. Tri sodelujoče turške družbe predstavljajo večino turškega izvoza v Unijo v obdobju preiskave.
(d) Izpolnjeni vprašalniki in preveritve
(12)
Komisija je za izvedbo analize vprašalnike poslala vsem trem sodelujočim turškim proizvajalcem izvoznikom, vzorčenim proizvajalcem Unije ter sodelujočim nepovezanim uvoznikom in uporabnikom.
(13)
Izpolnjene vprašalnike so poslali vsi trije sodelujoči turški proizvajalci izvozniki, vsi vzorčeni proizvajalci Unije, dva nepovezana uvoznika Unije in štirje uporabniki.
(14)
Komisija je zbrala in preverila vse informacije, za katere je menila, da so potrebne za začasno ugotovitev dampinga, nastale škode in interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb.
Proizvajalci izvozniki v Turčiji:
-
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul, Turčija,
-
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul, Turčija,
-
UNIFIT Boru Baglanti Elemanlari Ltd. Sti, Tuzla, Istanbul, Turčija.
Proizvajalci Unije:
-
ERNE Fittings, Schlinz, Avstrija,
-
Virgilio CENA & Figli S.p.A., Brescia, Italija.
3. Obdobje preiskave
(15)
Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. oktobra 2010 do 30. septembra 2011 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave ali OP). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od leta 2008 do konca obdobja preiskave (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje).
4. Ukrepi, ki veljajo za druge tretje države
(16)
Protidampinški ukrepi veljajo za nekateri pribor (fitinge) za cevi iz železa ali jekla s poreklom iz Malezije, Ljudske republike Kitajske, Republike Koreje in Tajske, zaradi prakse izogibanja pa tudi za nekateri pribor (fitinge) za cevi iz železa ali jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, poslan iz Indonezije, s Šrilanke, Filipinov in Tajvana (z nekaterimi izjemami) (3). Za države, navedene v prejšnjem stavku, se v nadaljnjem besedilu uporablja izraz „države, za katere veljajo protidampinški ukrepi“.
B. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
1. Zadevni izdelek
(17)
Zadevni izdelek je pribor (fitingi) za cevi (brez litih fitingov, prirobnic in fitingov z navojem) iz železa ali jekla (razen nerjavnega jekla) z največjim zunanjim premerom do vključno 609,6 mm, vrste, ki se uporablja za varjenje ali druge namene, trenutno uvrščen pod oznake KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 in ex 7307 99 80 (v nadaljnjem besedilu: zadevni izdelek).
(18)
V proizvodnem postopku se brezšivne ali varjene jeklene cevi uporabljajo za proizvodnjo kolen, reducirk in predmetov v obliki črke T, za proizvodnjo kapic pa se kot surovina običajno uporabljajo jekleni listi. Kolena in reducirke se proizvajajo z rezanjem in oblikovanjem, ukrivljanjem ali reduciranjem. Predmeti v obliki črke T se proizvajajo s hidravličnim stiskanjem, kapice pa z oblikovanjem listov ali plošč. Temu običajno sledijo posnemanje robov in peskanje ter pakiranje. V nekaterih primerih se izdelek tudi galvanizira. Vse vrste izdelkov imajo enake osnovne fizikalne, kemijske in tehnične lastnosti ter osnovno uporabo.
(19)
Pribor (fitingi) za cevi se uporablja v petrokemijski industriji, gradbeništvu, pridobivanju energije, ladjedelništvu in industrijskih napeljavah. Uporablja se za medsebojno povezovanje cevi v vseh zgoraj navedenih primerih.
2. Podobni izdelek
(20)
Za zadevni izdelek in nekateri pribor (fitinge) za cevi iz železa ali jekla, ki se prodaja na domačem trgu v zadevnih državah, ter za nekateri pribor (fitinge) za cevi iz železa ali jekla, ki ga v Uniji prodaja industrija Unije, je bilo ugotovljeno, da imajo enake osnovne fizikalne, kemijske in tehnične lastnosti ter osnovno uporabo. Zato se ti izdelki začasno štejejo za podobne v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.
C. DAMPING
1. Rusija
(21)
Kot je navedeno v uvodni izjavi (11), v tej preiskavi ni sodeloval noben ruski proizvajalec izvoznik. Zato je bil v skladu s členom 18 osnovne uredbe izračun dampinga za Rusijo opravljen na podlagi razpoložljivih dejstev, kot je pojasnjeno v nadaljevanju.
1.1 Normalna vrednost
(22)
Ker ruski proizvajalci izvozniki niso sodelovali, je bila normalna vrednost za Rusijo izračunana na podlagi razpoložljivih dejstev.
(23)
Treba je opozoriti, da je pritožba vsebovala dokaze prima facie o dampingu v zvezi z ruskim uvozom zadevnega izdelka. Izračun, ki je podlaga za navedeni dokaz, je temeljil na konstruirani normalni vrednosti za Rusijo, ker ni bilo natančnejših informacij. Za določitev natančnejše normalne vrednosti pa je Komisija začasno odločila, da je treba normalno vrednost za Rusijo konstruirati na podlagi informacij, pridobljenih med preiskavo od tistih turških proizvajalcev izvoznikov, ki uporabljajo ruske brezšivne jeklene cevi kot surovino za proizvodnjo zadevnega izdelka. Stroški surovin vsekakor predstavljajo veliko večino skupnih proizvodnih stroškov zadevnega izdelka, zato se je ta metoda štela za najbolj smiselno za določitev normalne vrednosti za Rusijo na podlagi razpoložljivih dejstev.
(24)
Normalna vrednost za Rusijo je bila zato izračunana z določitvijo tehtane povprečne normalne vrednosti tistih sodelujočih turških proizvajalcev izvoznikov, ki del svojih surovin kupujejo v Rusiji.
(25)
Pomembno je opozoriti, da je bila izračunana normalna vrednost določena za vrsto izdelka (kolena) z največjim obsegom uvoza, in ne za vse vrste zadevnega izdelka, da bi se omogočila reprezentativna primerjava z izvozno ceno (glej naslednje uvodne izjave).
1.2 Izvozna cena
(26)
Ker ni bilo podrobnejših podatkov o cenah, je bila izvozna cena za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Rusije določena na podlagi Eurostatovih podatkov o uvozu. Zaradi velike raznovrstnosti izdelkov, prijavljenih pod nekaterimi oznakami KN, je bila izvozna cena določena tako, da je bila uporaba Eurostatovih podatkov omejena na vrsto izdelka (kolena) z največjim obsegom uvoza, ki velja za reprezentativno za ves zadevni izdelek. Izvozna cena je tako temeljila na oznaki KN 7307 93 11.
(27)
Zgoraj navedene Eurostatove podatke o uvozu je bilo treba prilagoditi, ker so nekatere uvozne transakcije iz Rusije v Bolgarijo, Estonijo in Litvo vsebovale napačne deklaracije, najverjetneje zaradi napačnega uvrščanja izdelkov. Te transakcije so bile ugotovljene z uporabo statističnih podatkov o uvozu, danih na voljo v zbirki podatkov v skladu s členom 14(6) osnovne uredbe, in so bile izvzete iz izračuna izvozne cene, da bi se preprečila uporaba izkrivljene izvozne cene pri izračunu dampinga.
1.3 Primerjava
(28)
Stopnja dampinga je bila določena s primerjavo izvozne cene franko tovarna, ki je temeljila na Eurostatovih podatkih, z zgoraj opredeljeno normalno vrednostjo za Rusijo.
(29)
Za določitev izvozne cene franko tovarna je bila izvozna cena CIF, ki je temeljila na Eurostatovih podatkih (in je bila popravljena zaradi odstranitve izkrivljanj, kot je navedeno zgoraj), prilagojena za stroške prevoza. Za ta namen so bili uporabljeni stroški prevoza, izračunani v pritožbi, ker so veljali za razumno oceno.
1.4 Stopnja dampinga
(30)
Stopnja dampinga na ravni države je bila izražena kot odstotni delež cene CIF meja Unije brez plačane dajatve.
(31)
Na podlagi navedenega je začasna stopnja dampinga na ravni države, izražena kot odstotni delež cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, kot sledi:
Družba
Začasna stopnja dampinga
Vse družbe
23,8 %
2. Turčija
2.1 Normalna vrednost
(32)
V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe je Komisija za vsakega od treh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov najprej ugotovila, ali je bila njegova skupna domača prodaja podobnega izdelka reprezentativna, tj. ali je bil celoten obseg te prodaje vsaj 5 % njegovega skupnega izvoza zadevnega izdelka v Unijo. V preiskavi je bilo ugotovljeno, da je bila domača prodaja podobnega izdelka reprezentativna za vse sodelujoče proizvajalce izvoznike.
(33)
Komisija je nato opredelila tiste vrste izdelka, ki so jih družbe s skupno reprezentativno domačo prodajo prodale na domačem trgu in so enake ali zelo podobne vrstam, prodanim za izvoz v Unijo.
(34)
Za vsako vrsto podobnega izdelka, ki so jo proizvajalci izvozniki prodali na svojem domačem trgu in za katero je bilo ugotovljeno, da je primerljiva z vrsto zadevnega izdelka, prodano za izvoz v Unijo, je bilo ugotovljeno, ali je domača prodaja dovolj reprezentativna za namene člena 2(2) osnovne uredbe. Domača prodaja posamezne vrste izdelka se je štela za dovolj reprezentativno, če je bil obseg prodaje navedene vrste izdelka neodvisnim strankam na domačem trgu v OP približno 5 % celotnega obsega prodaje primerljive vrste izdelka za izvoz v Unijo. V preiskavi je bilo za vse tri družbe ugotovljeno, da je bila domača prodaja večine vrst izdelka reprezentativna.
(35)
Komisija je nato proučila, ali se lahko za vsako vrsto zadevnega izdelka, ki je bila prodana na domačem trgu v reprezentativnih količinah, šteje, da je bila prodana v običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. Pri tem je bil za vsako vrsto izdelka ugotovljen delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu v obdobju preiskave.
(36)
Kadar je bil obseg prodaje posamezne vrste izdelka, prodane po neto prodajni ceni, ki je enaka izračunanim stroškom proizvodnje ali višja, večji od 80 % celotnega obsega prodaje navedene vrste izdelka in kadar je bila tehtana povprečna prodajna cena te vrste enaka stroškom na enoto ali višja, je bila normalna vrednost po vrstah izdelka izračunana kot tehtano povprečje vseh domačih prodajnih cen zadevne vrste izdelka.
(37)
Kadar je bil obseg dobičkonosne prodaje posamezne vrste izdelka 80 % ali manj celotnega obsega prodaje navedene vrste izdelka ali kadar je bila tehtana povprečna cena navedene vrste izdelka nižja od stroškov proizvodnje na enoto, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtana povprečna cena samo dobičkonosne domače prodaje zadevne vrste izdelka.
(38)
V preiskavi je bilo ugotovljeno, da je dobičkonosna prodaja nekaterih primerljivih vrst izdelka zajemala več kot 80 % skupne domače prodaje, zato je bila v zvezi s to prodajo pri izračunu povprečne cene za normalno vrednost uporabljena vsa domača prodaja. Za druge vrste izdelka, za katere se je tudi štelo, da so bile prodane v običajnem poteku trgovine, je bila uporabljena samo dobičkonosna prodaja.
(39)
Kadar so bile vse vrste izdelka prodane z izgubo, se je štelo, da niso bile prodane v običajnem poteku trgovine. Za vrste izdelka, ki niso bile prodane v običajnem poteku trgovine, in za vrste izdelka, ki niso bili prodane v reprezentativnih količinah na domačem trgu, je bilo treba normalno vrednost konstruirati. Vse tri preiskovane družbe so prodajale take vrste izdelka za izvoz v Unijo, čeprav v omejenih količinah.
(40)
Za konstruiranje normalne vrednosti v skladu s členom 2(6) osnovne uredbe so se nastali prodajni, splošni in upravni stroški (v nadaljnjem besedilu: PSU) ter tehtani povprečni dobiček, ki so ga z domačo prodajo podobnega izdelka v običajnem poteku trgovine v obdobju preiskave ustvarili zadevni sodelujoči proizvajalci izvozniki, prišteli k njihovim povprečnim stroškom proizvodnje v obdobju preiskave. Za vrste izdelka, prodane v nereprezentativnih količinah na domačem trgu, so bili za konstruiranje normalne vrednosti uporabljeni tehtani povprečni dobiček in PSU v običajnem poteku trgovine te nereprezentativne prodaje.
2.2 Izvozna cena
(41)
Zadevni izdelek se je v vseh primerih izvažal neodvisnim strankam v Uniji, zato je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, in sicer na podlagi izvoznih cen, ki so se dejansko plačale ali se plačujejo.
(42)
Izvoz ene od treh sodelujočih turških družb v Unijo je bil v obdobju preiskave zelo omejen. Zadevna družba je trdila, da si želi povečati izvoz v Unijo, vendar uvoznikom ni mogla ponuditi dovolj nizkih cen; zahtevala je, naj se to dejstvo upošteva pri analizi.
(43)
Vendar pa je bilo treba damping za to družbo izračunati na podlagi njene omejene prodaje. Čeprav je bila prodaja družbe v Unijo omejena, je ni mogoče prezreti in je lahko edina podlaga za izračun individualne stopnje dampinga za to družbo. Nezmožnosti družbe za večjo prodajo zaradi domnevno visokih cen vsekakor ni mogoče šteti kot dejavnik, ki bi vplival na izračun dampinga v zvezi s to družbo.
2.3 Primerjava
(44)
Normalna vrednost in izvozne cene so se primerjale na podlagi cene franko tovarna. Da bi se zagotovila poštena primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno, so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen. Ustrezne prilagoditve so bile odobrene v vseh primerih, v katerih je bilo ugotovljeno, da so upravičene, pravilne in podprte s preverjenimi dokazi. Prilagoditev je bila odobrena predvsem za stroške prevoza in zavarovanja, vključno s prevozom v državi izvoznici, popuste, provizije, stroške kredita in bančne stroške.
2.4. Stopnje dampinga
(45)
Začasne stopnje dampinga so bile izražene kot odstotni delež cene CIF meja Unije brez plačane dajatve.
(a) Stopnja dampinga za preiskovane družbe
(46)
V skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe je bila individualna stopnja dampinga za enega od treh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov določena na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti s tehtano povprečno izvozno ceno zadevnega izdelka te družbe v Uniji.
(47)
Pri izračunu dampinga za druga dva sodelujoča turška proizvajalca pa se je izkazalo, da sta družbi izvajali ciljni damping, kar zadeva časovno obdobje, stranke in regije. Vzorec njunih izvoznih cen, ki so se precej razlikovale glede na različne kupce, regije in časovna obdobja, je bil resnično očiten. Poleg tega izračun dampinga na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti s tehtanim povprečjem izvoznih cen ni pokazal celotnega obsega dampinga, ki sta ga izvajala zadevna proizvajalca.
(48)
Da bi se pokazal celotni obseg dampinga, ki sta ga izvajali zadevni družbi, se je v skladu s členom 2(11) osnovne uredbe normalna vrednost, določena na podlagi tehtanega povprečja, v njunem primeru zato primerjala s cenami vseh posameznih izvoznih transakcij v Unijo.
(b) Stopnja dampinga za nesodelujoče družbe
(49)
V zvezi z vsemi nesodelujočimi turškimi proizvajalci izvozniki je bila določena preostala stopnja dampinga. Ker se je raven sodelovanja štela za sorazmerno nizko (obseg izvoza treh sodelujočih turških družb je bil manjši od 80 % celotnega turškega izvoza v Unijo v OP), je preostala stopnja dampinga temeljila na razumni metodi, po kateri je stopnja višja od najvišje posamezne stopnje treh sodelujočih družb. Ta stopnja je bila določena na podlagi prodaje reprezentativnih vrst izdelka, ki jih je proizvedel turški sodelujoči proizvajalec z najvišjo stopnjo dampinga od treh sodelujočih družb.
(50)
Na podlagi navedenega so začasne stopnje dampinga, izražene kot odstotni delež cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, kot sledi:
Družba
Začasna stopnja dampinga
RSA
9,6 %
Sardogan
2,9 %
Unifit
12,1 %
Vse druge družbe
16,7 %
D. ŠKODA
1. Proizvodnja Unije in industrija Unije
(51)
V OP je podobni izdelek proizvajalo 22 proizvajalcev Unije. V smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe vseh 22 obstoječih proizvajalcev Unije zastopa industrijo Unije, zato so v nadaljnjem besedilu navedeni kot „industrija Unije“.
(52)
Kot je navedeno v uvodni izjavi (7), trije vzorčeni proizvajalci Unije predstavljajo približno 50 % skupne prodaje podobnega izdelka v Uniji.
2. Potrošnja Unije
(53)
Potrošnja Unije je bila določena na podlagi obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije, ki je temeljil na informacijah, pridobljenih iz izpolnjenih vprašalnikov vzorčenih družb, ocen iz pritožbe za preostale proizvajalce Unije in Eurostatovih podatkov o obsegu uvoza.
(54)
Potrošnja Unije se je med letom 2008 in OP precej zmanjšala, in sicer za 40 %. V letu 2009 se je zmanjšala za 44 %, v letu 2010 je ostala na tej ravni, v OP pa se je malce povečala, in sicer za 4 odstotne točke.
Tabela 1
Potrošnja Unije
2008
2009
2010
OP
Enote (v tonah)
98 197
55 172
54 878
58 706
Indeks (2008 = 100)
100
56
56
60
3. Uvoz iz zadevnih držav
3.1 Kumulativna ocena učinkov zadevnega uvoza
(55)
Komisija je proučila, ali naj se uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Rusije in Turčije oceni kumulativno v skladu s členom 3(4) osnovne uredbe.
(56)
Za obe zadevni državi je preiskava pokazala, da so bile stopnje dampinga nad pragom de minimis, določenem v členu 9(3) osnovne uredbe, in da obseg dampinškega uvoza iz teh dveh držav ni bil zanemarljiv v smislu člena 5(7) osnovne uredbe.
(57)
V zvezi s konkurenčnimi pogoji med uvozom iz Rusije in Turčije ter podobnim izdelkom je preiskava pokazala, da proizvajalci iz teh držav uporabljajo iste prodajne poti in prodajajo podobnim kategorijam strank. Poleg tega je preiskava še pokazala, da se je uvoz iz teh dveh držav v smislu tržnih deležev v obravnavanem obdobju povečeval.
(58)
Dva sodelujoča turška izvoznika sta trdila, da kumulacija uvoza iz Rusije in Turčije v tem primeru ni ustrezna, saj se je uvoz iz teh držav z vidika obsega in cen gibal različno.
(59)
V zvezi s tem se opozarja, da je bilo pri preiskavi ugotovljeno, da se uvoz iz Rusije povečuje, obseg uvoza iz Turčije pa je sorazmerno ustaljen. Vendar se glede na zmanjšanje povpraševanja v obravnavanem obdobju tržni deleži uvoza iz obeh držav povečujejo. Hkrati se zdi, da se njune cene vsaj v obdobju med letom 2009 in OP (visoka povprečna cena ruskega uvoza v letu 2008 je verjetno posledica nepravilnega poročanja) ne razlikujejo preveč, ob tem pa so ruske povprečne cene malce nižje, vendar zelo blizu povprečnim turškim cenam.
(60)
Glede na navedeno se začasno šteje, da so bila vsa merila iz člena 3(4) osnovne uredbe izpolnjena ter da je treba uvoz iz Rusije in Turčije proučiti kumulativno.
3.2 Obseg dampinškega uvoza
(61)
Obseg dampinškega uvoza zadevnega izdelka iz zadevnih držav na trg Unije se je v obravnavanem obdobju povečal za 46 %. Natančneje, uvoz se je v letu 2009 zmanjšal za 31 %, nato pa se je v letu 2010 zelo povečal, in sicer za 89 odstotnih točk, čemur je sledilo manjše zmanjšanje za približno 12 odstotnih točk v OP. Obseg dampinškega uvoza v OP je bil 2 935 ton.
Tabela 2
Dampinški uvoz iz zadevnih držav
2008
2009
2010
OP
Enote (v tonah)
2 009
1 392
3 174
2 935
Indeks (2008 = 100)
100
69
158
146
Tržni delež
2 %
3 %
6 %
5 %
Vir: Eurostat.
3.3 Tržni delež dampinškega uvoza
(62)
Ustrezni tržni delež dampinškega uvoza iz zadevnih držav se je v obravnavanem obdobju več kot podvojil, saj se je povečal z 2 % na 5 %.
3.4 Cene
(a) Razvoj cen
(63)
V naslednji tabeli je prikazana povprečna cena dampinškega uvoza iz zadevnih držav na meji Unije brez plačane dajatve, in sicer po Eurostatovih podatkih. V obravnavanem obdobju je bila povprečna cena uvoza iz zadevnih držav na splošno ustaljena pri 1 961 EUR na tono, razen v letu 2010, ko se je znižala za približno 150 EUR.
Tabela 3
Povprečne cene dampinškega uvoza
2008
2009
2010
OP
Povprečne prodajne cene na tono
1 961
1 936
1 788
1 961
Indeks (2008 = 100)
100
99
91
100
Vir: Eurostat.
(b) Nelojalno nižanje cen
(64)
Primerjava cen posameznih vrst izdelka je bila opravljena med prodajnimi cenami sodelujočih turških proizvajalcev izvoznikov in prodajnimi cenami vzorčenih proizvajalcev Unije v Uniji. Ker ruski izvozniki niso sodelovali v preiskavi, so bile za izračun nelojalnega nižanja cen uporabljene povprečne cene CIF iz Eurostatovih podatkov in povprečne prodajne cene proizvajalcev Unije v Uniji. V zvezi z obema zadevnima državama so bile po potrebi uporabljene prilagoditve, da bi se upoštevali raven trgovanja in stroški, nastali po uvozu, vključno s carino v primeru Rusije.
(65)
Primerjava je pokazala, da je v OP zadevni dampinški izdelek s poreklom iz zadevnih držav, ki se prodaja v Uniji, nelojalno znižal prodajne cene industrije Unije za približno 30 %.
4. Položaj industrije Unije
(66)
V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je preiskava učinka dampinškega uvoza na industrijo Unije vključevala oceno vseh gospodarskih dejavnikov in kazalnikov, ki so vplivali na položaj industrije Unije v obravnavanem obdobju.
(67)
Kot je pojasnjeno zgoraj, je Komisija uporabila vzorčenje proizvajalcev Unije. Za analizo škode so bili določeni škodni kazalniki na naslednjih dveh ravneh:
-
makroekonomski elementi (proizvodnja, zmogljivost, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost, cene, višina stopenj dampinga in okrevanje od učinkov preteklega dampinga) so bili ocenjeni na ravni celotne proizvodnje Unije, in sicer na podlagi informacij, pridobljenih od sodelujočih proizvajalcev, za druge proizvajalce Unije pa na podlagi ocene, ki je temeljila na podatkih iz pritožbe,
-
analiza mikroekonomskih elementov (zaloge, plače, dobičkonosnost, donosnost naložb, denarni tok ter zmožnost zbiranja kapitala in možnosti za naložbe) je bila opravljena za vzorčene proizvajalce Unije na podlagi njihovih informacij.
4.1 Makroekonomski elementi
(a) Proizvodnja
(68)
Proizvodnja Unije se je med letom 2008 in OP zmanjšala za 44 %. Natančneje, v letu 2009 se je zmanjšala za 47 %, v letu 2010 še za 2 odstotni točki, nato pa se je malce povečala, za 5 odstotnih točk v OP, ko je obsegala 53 653 ton.
Tabela 4
Proizvodnja
2008
2009
2010
OP
Enote (v tonah)
95 079
49 917
48 017
53 653
Indeks (2008 = 100)
100
53
51
56
Vir: izpolnjeni vprašalniki in pritožba.
(b) Proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
(69)
Proizvodna zmogljivost proizvajalcev Unije je bila v celotnem obravnavanem obdobju ustaljena in je obsegala 179 912 ton.
Tabela 5
Proizvodna zmogljivost in izkoriščenost
2008
2009
2010
OP
Enote (v tonah)
179 912
179 912
179 912
179 912
Indeks (2008 = 100)
100
100
100
100
Stopnja izkoriščenosti
53 %
28 %
27 %
30 %
Indeks (2008 = 100)
100
53
51
56
Vir: izpolnjeni vprašalniki in pritožba.
(70)
Izkoriščenost zmogljivosti je v letu 2008 obsegala 53 %, v letu 2009 se je zmanjšala na 28 %, v letu 2010 na 27 %, v OP pa se je malce povečala, in sicer na 30 %. Razvoj stopnje izkoriščenosti jasno kaže gibanje proizvodnje, medtem ko je bila zmogljivost ustaljena.
(c) Obseg prodaje
(71)
Obseg prodaje proizvajalcev Unije nepovezanim strankam na trgu Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 38 %. Prodaja se je v letu 2009 zmanjšala za 45 % in ostala na tej ravni v letu 2010, v OP pa se je malce povečala, in sicer za 7 odstotnih točk. V OP je prodaja v Uniji obsegala 42 379 ton.
Tabela 6
Prodaja v Uniji
2008
2009
2010
OP
Enote (v tonah)
68 870
37 649
37 890
42 379
Indeks (2008 = 100)
100
55
55
62
Vir: izpolnjeni vprašalniki in pritožba.
(d) Tržni delež
(72)
Tržni delež proizvajalcev Unije je bil v obravnavanem obdobju sorazmerno ustaljen, v OP pa se je celo povečal na 72 %. Povečanje tržnega deleža je posledica tega, da se je obseg prodaje proizvajalcev Unije zmanjšal malo manj kot potrošnja v tem obdobju.
Tabela 7
Tržni delež proizvajalcev Unije
2008
2009
2010
OP
Tržni delež
70 %
68 %
69 %
72 %
Indeks (2008 = 100)
100
97
98
103
Vir: izpolnjeni vprašalniki, pritožba in Eurostat.
(e) Rast
(73)
Ker se je potrošnja med letom 2008 in OP zmanjšala za 40 %, se sklene, da proizvajalci Unije niso mogli izkoristiti rasti trga.
(f) Zaposlenost
(74)
Stopnja zaposlenosti proizvajalcev Unije se je med letom 2008 in OP zmanjšala za 18 %. Natančneje, število zaposlenih se je precej zmanjšalo, in sicer z 982 v letu 2008 na 824 v letu 2009 oziroma za 16 %, v letu 2010 je ostalo približno na tej ravni, v OP pa se je dodatno zmanjšalo na 801.
Tabela 8
Zaposlenost
2008
2009
2010
OP
Enote (število oseb)
982
824
833
801
Indeks (2008 = 100)
100
84
85
82
Vir: izpolnjeni vprašalniki in pritožba.
(g) Produktivnost
(75)
Produktivnost delovne sile proizvajalcev Unije, merjena s proizvodnjo (v tonah) na zaposleno osebo na leto, se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 31 %. To je posledica dejstva, da se je proizvodnja zmanjšala hitreje kot stopnja zaposlenosti.
Tabela 9
Produktivnost
2008
2009
2010
OP
Enote (v tonah na zaposlenega)
194
121
115
134
Indeks (2008 = 100)
100
63
60
69
Vir: izpolnjeni vprašalniki in pritožba.
(h) Prodajne cene
(76)
Letne povprečne prodajne cene proizvajalcev Unije za nepovezane stranke na trgu EU so se v obravnavanem obdobju znižale za več kot 10 %. Natančneje, povprečne cene so se v letu 2009 najprej zvišale za približno 12 %, v letu 2010 pa so strmo padle za 23 odstotnih točk in v OP ostale na tej ravni. V OP je bila povprečna cena proizvajalcev Unije 3 096 EUR na tono.
Tabela 10
Povprečne cene proizvajalcev Unije
2008
2009
2010
OP
Enote (v EUR/tono)
3 489
3 911
3 116
3 096
Indeks (2008 = 100)
100
112
89
89
Vir: izpolnjeni vprašalniki in pritožba.
(77)
Kot je navedeno zgoraj, so bile prodajne cene industrije Unije nelojalno znižane zaradi dampinškega uvoza iz Rusije in Turčije.
(i) Višina stopnje dampinga in okrevanje po preteklem dampingu
(78)
Glede na obseg, tržni delež in cene uvoza iz Rusije in Turčije učinka dejanskih stopenj dampinga na industrijo Unije ni mogoče šteti za zanemarljivega. Pomembno je poudariti, da protidampinški ukrepi veljajo za osem držav, kot je navedeno v uvodni izjavi (16). Ker se je v obdobju, na katero se nanaša ta preiskava, prodaja industrije Unije zmanjšala in je utrpela izgubo, ni mogoče ugotoviti okrevanja po preteklem dampingu, zato velja, da je proizvodnja Unije še dovzetna za škodljive učinke kakršnega koli dampinškega uvoza na trg Unije.
4.2 Mikroekonomski elementi
(a) Zaloge
(79)
Raven končnih zalog vzorčenih proizvajalcev Unije se je med letom 2008 in OP znižala za 18 %. Natančneje, zaloge so se v letu 2009 malce povečale, in sicer za 2 %, v letu 2010 so se zmanjšale za 13 odstotnih točk, v OP pa še za dodatnih 7 odstotnih točk. V OP so končne zaloge vzorčenih proizvajalcev Unije obsegale 5 338 ton.
Tabela 11
Končne zaloge
Vzorec
2008
2009
2010
OP
Enota (v tonah)
6 526
6 661
5 822
5 338
Indeks (2008 = 100)
100
102
89
82
Vir: izpolnjeni vprašalniki.
(b) Plače
(80)
Med letom 2008 in OP so se letni stroški dela znižali za 10 %. Natančneje, stroški dela so se v letu 2009 precej znižali, in sicer za skoraj 20 % (kar ustreza zmanjšanju zaposlenosti), v letu 2010 so se povečali za 4 odstotne točke, v OP pa še za dodatnih 5 odstotnih točk.
Tabela 12
Letni stroški dela
Vzorec
2008
2009
2010
OP
Enote (v EUR)
26 412 013
21 500 757
22 490 982
23 860 803
Indeks (2008 = 100)
100
81
85
90
Vir: izpolnjeni vprašalniki.
(c) Dobičkonosnost in donosnost naložb
(81)
Dobičkonosnost prodaje podobnega izdelka vzorčenih proizvajalcev nepovezanim strankam na trgu Unije, izražena kot odstotni delež neto prodaje, se je v obravnavanem obdobju zmanjšala z zdravega dobička do precejšnje izgube. Natančneje, dobiček se je zmanjšal z 9,6 % v letu 2008 na -1,2 % v letu 2009, v letu 2010 pa se je še poslabšal in padel na -7,8 %. Razmere so se malce izboljšale v OP, ko je bila izguba -7,0 %.
Tabela 13
Dobičkonosnost in donosnost naložb
Vzorec
2008
2009
2010
OP
Dobičkonosnost prodaje v Uniji
9,6 %
-1,2 %
-7,8 %
-7,0 %
Indeks (2008 = 100)
100
-12
-81
-73
Donosnost naložb
23,9 %
-1,7 %
-9,4 %
-10,6 %
Indeks (2008 = 100)
100
-7
-39
-44
Vir: izpolnjeni vprašalniki.
(82)
Donosnost naložb, izražena kot dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb, se je na splošno razvijala podobno kot dobičkonosnost.
(d) Denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala
(83)
Neto denarni tok iz poslovanja je bil leta 2008 pozitiven in je obsegal 9,3 milijona EUR. Leta 2009 se je malce izboljšal, in sicer na 9,8 milijona EUR, vendar se je v letu 2010 poslabšal in padel na samo 1,5 milijona EUR, v OP pa je dosegel negativno vrednost -4,6 milijona EUR.
(84)
Ni bilo dokazov, da bi imela industrija Unije težave pri zbiranju kapitala, predvsem zato, ker so nekateri proizvajalci vključeni v večje skupine.
Tabela 14
Denarni tok
Vzorec
2008
2009
2010
OP
Enote (v EUR)
9 279 264
9 851 842
1 470 524
-4 662 347
Indeks (2008 = 100)
100
106
16
-50
Vir: izpolnjeni vprašalniki.
(e) Naložbe
(85)
Letne naložbe vzorčenih družb v proizvodnjo podobnega izdelka so se v obravnavanem obdobju nenehno zmanjševale. Najbolj so se zmanjšale v letu 2009, in sicer za 32 %, v letu 2010 so se zmanjšale še za 25 odstotnih točk, v OP pa še za 8 odstotnih točk. V celoti so se letne naložbe zmanjšale z 8,3 milijona EUR v letu 2008 na 2,9 milijona EUR v OP.
Tabela 15
Neto naložbe
Vzorec
2008
2009
2010
OP
Enote (v EUR)
8 309 731
5 658 145
3 579 323
2 946 383
Indeks (2008 = 100)
100
68
43
35
Vir: izpolnjeni vprašalniki.
5. Sklep o škodi
(86)
Analiza makroekonomskih podatkov kaže, da sta se proizvodnja in prodaja proizvajalcev Unije v obravnavanem obdobju precej zmanjšali. To je sovpadlo z zmanjšanjem povpraševanja na trgu Unije, zato se je malce povečal tržni delež industrije Unije. Izkoriščenost zmogljivosti se je zmanjšala z že tako nizkih 53 % v letu 2008 na kar 30 % v OP. Tudi zaposlenost se je zmanjšala, in sicer za 18 %.
(87)
Hkrati je iz zadevnih mikroekonomskih kazalnikov razvidno jasno poslabšanje gospodarskega položaja vzorčenih proizvajalcev Unije. Iz razvoja cen, dobičkonosnosti in donosnosti naložb so razvidne močno negativne razmere, saj so bile v letu 2008 na zdravi ravni, v OP pa so bile izgube že precejšnje. Močno se je poslabšal tudi denarni tok.
(88)
Glede na navedeno se začasno sklene, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.
E. VZROČNA ZVEZA
1. Uvod
(89)
V skladu s členom 3(6) in (7) osnovne uredbe je Komisija proučila, ali je dampinški uvoz industriji Unije povzročil tolikšno škodo, da se ta lahko opredeli kot znatna. Poleg dampinškega uvoza so bili proučeni tudi drugi znani dejavniki, ki bi lahko hkrati povzročili škodo industriji Unije, za zagotovitev, da se morebitna škoda zaradi teh drugih dejavnikov ne bi pripisala dampinškemu uvozu.
2. Učinek dampinškega uvoza
(90)
Med letom 2008 in OP se je obseg dampinškega uvoza zadevnega izdelka na trgu, ki se je skrčil za 40 %, povečal za 46 %, zaradi česar se je njegov tržni delež povečal z 2 % na 5 %.
(91)
To povečanje dampinškega uvoza zadevnega izdelka iz zadevnih držav v obravnavanem obdobju je sovpadalo s padajočim trendom vseh kazalnikov škode za industrijo Unije razen tržnega deleža. Industrija Unije je izgubila 38 % prodaje v Uniji, prodajne cene pa so se zaradi pritiska cenejšega dampinškega uvoza na cene na trgu Unije znižale za 11 %.
(92)
Industrija Unije ob občutnem nelojalnem nižanju cen ni mogla pokriti povišanih stroškov proizvodnje, zaradi česar so se stopnje dobičkonosnosti v OP znižale in postale negativne.
(93)
Glede na navedeno se začasno sklene, da cenejši dampinški uvoz iz Rusije in Turčije povzroča znatno škodo industriji Unije.
3. Učinek drugih dejavnikov
3.1 Uvoz iz drugih tretjih držav
(94)
V obravnavanem obdobju je bil uvoz iz drugih tretjih držav precejšen, vključno z državami, za katere veljajo protidampinški ukrepi. Skupni tržni delež uvoza iz drugih držav, razen Rusije in Turčije, se je med letom 2008 in OP zmanjšal z 28 % na 23 %.
(95)
V naslednji tabeli je na podlagi Eurostatovih podatkov prikazan razvoj obsega uvoza, cen in tržnih deležev držav, za katere veljajo protidampinški ukrepi, in drugih tretjih držav.
Tabela 16
Uvoz iz drugih držav
Država
2008
2009
2010
OP
Države, za katere veljajo protidampinški ukrepi
Obseg (v tonah)
20 614
13 286
9 721
9 784
Tržni delež (v %)
21
24
18
17
Povp. cena (v EUR)
1 639
1 749
1 468
1 563
Druge tretje države
Obseg (v tonah)
6 705
2 844
4 093
3 608
Tržni delež (v %)
7
5
7
6
Povp. cena (v EUR)
2 279
2 962
2 319
2 925
Vse tretje države skupaj, razen Rusije in Turčije
Obseg (v tonah)
27 319
16 131
13 814
13 392
Tržni delež (v %)
28
29
25
23
Povp. cena (v EUR)
1 796
1 963
1 720
1 930
(96)
Kot je navedeno v zgornji tabeli, je uvoz iz osmih držav, za katere veljajo protidampinški ukrepi, še naprej prodiral na trg Unije, čeprav se je njihov tržni delež zmanjšal z 21 % v letu 2008 na 17 % v OP. Povprečne cene navedenega uvoza so na splošno nižje od cen dampinškega uvoza iz zadevnih držav. Seveda so v zgornji tabeli, ki temelji na Eurostatovih podatkih, navedene povprečne cene CIF pred dajatvami. Tudi če se upošteva protidampinška dajatev, so cene navedenega uvoza še vedno nizke in primerljive s cenami ruskega in turškega uvoza ter precej nižje od povprečnih cen proizvajalcev Unije.
(97)
Vendar se priznava, da obstaja precej različnih vrst izdelka v preiskavi in da primerjava skupnih povprečnih cen morda ni pomemben kazalnik. Hkrati velja, da se z veljavnimi protidampinškimi ukrepi odpravljajo škodljivi učinki navedenega uvoza.
(98)
Glede na to in glede na zmanjševanje tržnega deleža uvoza iz držav, za katere veljajo ukrepi, se začasno sklene, da kakršen koli negativni učinek tega cenejšega uvoza ni tolikšen, da bi prekinil vzročno zvezo med dampinškim uvozom iz zadevnih držav in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
(99)
Tržni delež uvoza iz drugih tretjih držav se je v obravnavanem obdobju malce zmanjšal, in sicer s 7 % v letu 2008 na 6 % v OP. Povprečne cene navedenega uvoza so na splošno višje od cen dampinškega uvoza iz zadevnih držav, vendar malo nižje od povprečnih cen proizvajalcev Unije.
(100)
Čeprav primerjave skupnih povprečnih cen zaradi različnosti vrst izdelka ni mogoče šteti za pomemben kazalnik, se glede na zmanjševanje navedenega uvoza začasno sklene, da kakršen koli negativni učinek uvoza iz drugih tretjih držav tudi ni tolikšen, da bi prekinil vzročno zvezo med dampinškim uvozom iz zadevnih držav in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
3.2 Vpliv krčenja trga in gospodarske krize
(101)
Finančna in gospodarska kriza v letih 2008/2009 je najverjetnejši vzrok za zmanjšanje potrošnje pribora (fitingov) za cevi. Potrošnja se je med letoma 2008 in 2009 zmanjšala za več kot 40 % in je ostala na tako nizki ravni do konca obravnavanega obdobja (čeprav se je v OP malce povečala). Glede na to, da stalni stroški obsegajo do 40 % proizvodnih stroškov proizvajalcev Unije, se zaradi zmanjšanega povpraševanja, prodaje in proizvodnje precej zvišajo proizvodni stroški na enoto. To seveda pomembno vpliva na dobičkonosnost industrije Unije.
(102)
Ob priznavanju, da bi zmanjšanje proizvodnje lahko vplivalo na položaj industrije Unije, zlasti v letu 2009 (ko je dejansko prišlo do zmanjšanja), je mogoče razumno pričakovati, da bi industrija Unije v običajnih razmerah lahko dvignila svoje cene vsaj srednje- in dolgoročno ter v naslednjih letih pokrila zvišanje stroškov. Vendar se to ni zgodilo, kot je razvidno iz znižanja cen Unije, kot vzrok za to pa se šteje znatno nelojalno nižanje cen zaradi dampinškega uvoza.
(103)
Ob upoštevanju navedenih okoliščin se začasno sklene, da kakršen koli negativni učinek zmanjšanja povpraševanja ni tolikšen, da bi prekinil vzročno zvezo med škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, in dampinškim uvozom iz Rusije in Turčije.
4. Sklep o vzročni zvezi
(104)
Sklene se, da je dampinški uvoz iz Rusije in Turčije povzročil znatno škodo industriji Unije.
(105)
Analizirani so bili tudi drugi dejavniki, ki bi lahko povzročili škodo industriji Unije. V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da uvoz iz drugih tretjih držav, vključno z državami, za katere veljajo protidampinški ukrepi, in vpliv zmanjšanega povpraševanja, čeprav sta mogoče prispevala k škodi, nista prekinila vzročne zveze.
(106)
Na podlagi zgornje analize, pri kateri so bili vsi znani dejavniki, ki vplivajo na položaj industrije Unije, ustrezno ločeni od škodljivega učinka dampinškega uvoza, se začasno sklene, da je uvoz iz zadevnih držav industriji Unije povzročil znatno škodo v smislu člena 3(6) osnovne uredbe.
F. INTERES UNIJE
(107)
V skladu s členom 21 osnovne uredbe je Komisija proučila, ali kljub začasnemu sklepu o škodljivem dampingu obstajajo tehtni razlogi za sklep, da sprejetje ukrepov v tem primeru ni v interesu Unije. Analiza interesa Unije je temeljila na presoji vseh raznovrstnih vključenih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov zadevnega izdelka.
1. Interes industrije Unije
(108)
Pričakuje se, da bo uvedba ukrepov ublažila padanje cen in izgube ter da se bodo prodajne cene industrije Unije začele zviševati, s čimer bi se precej izboljšal njen finančni položaj.
(109)
Po drugi strani se bo finančni položaj industrije Unije najverjetneje še naprej slabšal, če se protidampinški ukrepi ne uvedejo. V tem primeru bi industrija Unije lahko izgubila tržni delež, saj ne zmore slediti tržnim cenam, ki jih določa dampinški uvoz iz zadevnih držav. Verjetni učinki bi vključevali nepotrebno zniževanje stroškov in zaprtje proizvodnih obratov v Uniji, zaradi česar bi bilo izgubljenih precej delovnih mest.
(110)
Ob upoštevanju navedenih dejavnikov se začasno sklene, da je uvedba protidampinških ukrepov v interesu industrije Unije.
2. Interes nepovezanih uvoznikov v Uniji
(111)
Kot je navedeno zgoraj, sta samo dva nepovezana uvoznika v celoti sodelovala v tej preiskavi in predložila izpolnjen vprašalnik. Z nadaljnjo prodajo zadevnega izdelka je bil povezan le majhen delež prometa teh dveh uvoznikov. Zato bo učinek ukrepov verjetno minimalen.
3. Interes uporabnikov
(112)
V tem postopku so sodelovali štirje uporabniki, ki so predložili izpolnjen vprašalnik. Nihče od njih ne uvaža zadevnega izdelka iz zadevnih držav in vsi so navedli, da učinek ukrepov, če bi ga ti sploh imeli, ne bi bil pomemben.
(113)
Ker se ni javil noben uporabnik, ki bi uvažal iz zadevnih držav, in ni bilo informacij o nasprotnem, se lahko začasno sklene, da bo učinek ukrepov na dobičkonosnost in gospodarske razmere industrije uporabnikov precej omejen.
4. Sklepna ugotovitev o interesu Unije
(114)
Mogoče je sklepati, da bi industrija Unije z uvedbo ukrepov za dampinški uvoz zadevnega izdelka iz Rusije in Turčije po pričakovanjih lahko izboljšala svoj položaj s povečanjem obsega prodaje, zvišanjem prodajnih cen in večjim dobičkom. Sicer so mogoči nekateri negativni učinki v obliki zvišanja stroškov za nekatere uvoznike, vendar bodo ti učinki verjetno omejeni.
(115)
Dva sodelujoča turška izvoznika sta trdila, da bi bil z uvedbo ukrepov zoper majhno državo izvoznico, kot je Turčija, ves trg Unije dejansko prepuščen nekaj proizvajalcem, kar bi negativno vplivalo na konkurenčno okolje.
(116)
V zvezi s tem se opozarja, da protidampinška dajatev praviloma ni namenjena prepovedi in ustavitvi trgovinskih tokov iz držav v preiskavi. Ukrepi naj bi zagotovili enake pogoje udeležencem na trgu. Hkrati je pomemben podatek, da je na trgu Unije več kot 20 evropskih proizvajalcev, uvoz iz drugih tretjih držav pa je precejšen. Zato se pridržki glede konkurenčnega okolja na trgu Unije ne zdijo utemeljeni.
(117)
Glede na navedeno se začasno sklene, da ni utemeljenih razlogov proti uvedbi začasnih ukrepov za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Rusije in Turčije.
G. ZAČASNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI
(118)
Glede na sklepe o dampingu, škodi, vzročni zvezi in interesu Unije bi bilo treba uvesti začasne ukrepe za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Rusije in Turčije, da se prepreči nadaljnja škoda industriji Unije zaradi dampinškega uvoza.
1. Stopnja odprave škode
(119)
Treba bi bilo določiti raven začasnih ukrepov za uvoz s poreklom iz zadevnih držav, ki bo zadostna za odpravo dampinga, ne preseže pa se stopnja škode, povzročene Uniji zaradi dampinškega uvoza. Pri izračunu zneska dajatve, potrebnega za odpravo učinkov škodljivega dampinga, se šteje, da morajo kakršni koli ukrepi industriji Unije omogočiti, da pokrije stroške proizvodnje in na splošno doseže dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga lahko dosegla v običajnih konkurenčnih razmerah, tj. če ni dampinškega uvoza.
(120)
Ker so ugotovljene stopnje nelojalnega nižanja cen v vseh primerih višje od zadevnih stopenj dampinga in je imela industrija Unije v OP izgubo, bi bila kakršna koli izračunana stopnja odprave škode kot taka v vsakem primeru višja. Zato se je štelo, da podroben izračun stopenj škode ni potreben.
2. Začasni ukrepi
(121)
Glede na navedeno in v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe se šteje, da je treba za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Rusije in Turčije uvesti začasno protidampinško dajatev na ravni nižjih od ugotovljenih stopenj dampinga ali odprave škode v skladu s pravilom nižje dajatve, kar je v vseh primerih stopnja dampinga.
(122)
Ker ruski proizvajalci izvozniki niso sodelovali, je bila stopnja dampinga na ravni države za Rusijo izračunana, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah (21) do 31.
(123)
Ker se je raven sodelovanja štela za sorazmerno nizko, je za Turčijo preostala stopnja dampinga temeljila na razumni metodi, po kateri je stopnja višja od najvišje posamezne stopnje treh sodelujočih družb, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (49).
(124)
Na podlagi navedenega so predlagane stopnje dajatve, kot sledi:
Država
Družba
Začasna protidampinška dajatev
Rusija
Vse družbe
23,8 %
Turčija
RSA
9,6 %
Sardogan
2,9 %
Unifit
12,1 %
Vse druge družbe
16,7 %
(125)
Stopnje protidampinške dajatve za posamezne družbe iz te uredbe so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato ustrezajo razmeram, ugotovljenim v navedeni preiskavi v zvezi s temi družbami. Te stopnje dajatve (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki velja za „vse druge družbe“) tako veljajo izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz zadevnih držav, ki jih proizvedejo družbe in torej posamezne navedene pravne osebe. Za uvožene izdelke, ki jih proizvaja katera koli druga družba, ki ni izrecno navedena z imenom in naslovom v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, teh stopenj ni mogoče uporabiti in zanje velja stopnja dajatve, ki velja za „vse druge družbe“.
(126)
Vse zahtevke za uporabo teh stopenj protidampinških dajatev za posamezne družbe (npr. zaradi spremembe imena subjekta ali ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) bi bilo treba takoj poslati Komisiji (4) z vsemi potrebnimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje ter domače prodaje in izvoza, povezani na primer s tako spremembo imena ali proizvodnih in prodajnih obratov. Ta uredba bo po potrebi ustrezno spremenjena s posodobljenim seznamom družb, upravičenih do individualnih stopenj dajatve.
(127)
Za zagotovitev ustreznega izvajanja protidampinške dajatve bi bilo treba stopnjo dajatve za vse preostale družbe uporabljati ne le za nesodelujoče proizvajalce izvoznike, ampak tudi za tiste proizvajalce, ki v OP niso izvažali v Unijo.
H. KONČNA DOLOČBA
(128)
Zaradi dobrega upravljanja bi bilo treba opredeliti obdobje, v katerem lahko zainteresirane strani, ki so se javile v roku iz obvestila o začetku postopka, pisno izrazijo stališča in zahtevajo zaslišanje. Poleg tega bi bilo treba poudariti, da so ugotovitve o uvedbi dajatev iz te uredbe začasne in jih bo za določitev kakršnih koli dokončnih ukrepov morda treba znova proučiti -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Uvede se začasna protidampinška dajatev na uvoz pribora (fitingov) za cevi (brez litih fitingov, prirobnic in fitingov z navojem) iz železa ali jekla (razen nerjavnega jekla) z največjim zunanjim premerom do vključno 609,6 mm, vrste, ki se uporablja za varjenje ali druge namene, trenutno uvrščenega pod oznake ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 in ex 7307 99 80 (oznake TARIC 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 in 7307998098) s poreklom iz Rusije in Turčije.
2. Stopnja začasne protidampinške dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve za izdelke iz odstavka 1, ki jih proizvajajo naslednje družbe, je:
Država
Družba
Začasna protidampinška dajatev
Dodatna oznaka TARIC
Rusija
Vse družbe
23,8 %
-
Turčija
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul
9,6 %
B295
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul
2,9 %
B296
UNIFIT Boru Baglanti Elemanlari Ltd. Sti, Tuzla, Istanbul
12,1 %
B297
Vse druge družbe
16,7 %
B999
3. Sprostitev izdelka iz odstavka 1 v prosti promet v Uniji je pogojena z varščino, ki je enaka znesku začasne dajatve.
4. Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.
Člen 2
Brez poseganja v člen 20 Uredbe (ES) št. 1225/2009 lahko zainteresirane strani v enem mesecu od začetka veljavnosti te uredbe zahtevajo razkritje poglavitnih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba, ter pisno izrazijo svoja stališča in zaprosijo za ustno zaslišanje pred Komisijo.
V skladu s členom 21(4) Uredbe (ES) št. 1225/2009 lahko zadevne strani predložijo pripombe o uporabi te uredbe v enem mesecu od začetka njene veljavnosti.
Člen 3
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Člen 1 te uredbe se uporablja šest mesecev.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 30. julija 2012