РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 812/2010 НА КОМИСИЯТА
от 15 септември 2010 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на някои продукти от стъклено влакно с непрекъсната нишка с произход от Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТA КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-нататък „основният регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Откриване на процедура
(1)
На 17 декември 2009 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2), Комисията оповести откриването на антидъмпингова процедура относно вноса на някои продукти от стъклено влакно с непрекъсната нишка с произход от Китайската народна република (наричана по-долу „КНР“ или „засегнатата държава“).
(2)
Процедурата беше открита след представяне на жалба на 3 ноември 2009 г. от Европейската асоциация на производителите на стъклени влакна (APFE) (наричана по-долу „жалбоподателят“) от името на производители, които представляват основен дял - в настоящия случай над 50 % - от общото производство на Съюза на някои продукти от стъклено влакно с непрекъсната нишка. В жалбата се съдържаше доказателствен материал за дъмпинг на посочения продукт и за произтичащата от това съществена вреда, което бе счетено за достатъчно основание за откриване на процедура
2. Страни, засегнати от процедурата
(3)
Комисията официално уведоми за откриването на процедурата жалбоподателя, другите известни производители от Съюза, производителите износители и представителите на КНР, вносителите, доставчиците и потребителите, за които е известно, че са засегнати, както и техните сдружения. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за откриване.
(4)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че има специални основания, поради които следва да бъдат изслушани, бе дадена такава възможност.
(5)
С оглед на видимо големия брой производители износители, вносители и производители от Съюза в известието за откриване бе предвидено изготвянето на представителна извадка за установяване на дъмпинга и вредата в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на представителна извадка и, в случай че това е така, да направи подбор на такава извадка, от всички производители износители, вносители и производители от Съюза бе поискано да заявят себе си пред Комисията и да ѝ предоставят посочената в известието за откриване основна информация за дейността си, свързана с разглеждания продукт през разследвания период (1 октомври 2008 г. - 30 септември 2009 г.).
(6)
Осем китайски производители износители или групи от производители износители и седем производители или групи от производители от Съюза предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в представителната извадка. След проучване на предоставената информация и предвид големия брой производители износители и производители от Съюза, изявили готовност за съдействие, бе решено, че е необходима представителна извадка по отношение на тези производители (вж. съображения 12 и 13 по-долу).
(7)
Що се отнася до несвързаните вносители, на етапа на определянето на представителната извадка в рамките на разследването само трима вносители предоставиха исканата информация в рамките на сроковете, посочени в известието за откриване на процедурата. Поради това бе решено да не се изготвя представителна извадка и да не се изпращат въпросници на всички вносители, които са заявили себе си.
(8)
За да се даде възможност на включените в представителната извадка производители износители в КНР, ако пожелаят, да подадат заявление за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (наричано по-долу „ТДПИ“), или за индивидуално третиране (наричано по-долу „ИТ“), Комисията изпрати формуляри за заявление до включените в представителната извадка производители износители. Всички включени в представителната извадка (групи от) дружества поискаха прилагането на ТДПИ по силата на член 2, параграф 7 от основния регламент или за ИТ, в случай че при разследването се установи, че те не отговарят на условията за прилагане на ТДПИ.
(9)
Комисията оповести официално резултатите от констатациите във връзка с прилагането на ТДПИ на засегнатите производители износители в КНР, властите на КНР и жалбоподателя. Беше им предоставена също така възможност да изложат в писмен вид становищата си и да поискат изслушване, ако са налице специални основания да бъдат изслушани.
(10)
Комисията изпрати въпросници до включените в представителната извадка производители износители и производители от Съюза, както и до вносителите и всички известни потребители и сдружения на потребители. Пълни отговори на въпросника бяха получени от включените в представителната извадка производители износители в КНР, от всички включени в представителната извадка производители от Съюза, от двама вносители и от 13 потребители.
(11)
Комисията проучи и провери цялата информация, която счете за необходима за временно определяне на дъмпинга, произтичащата от него вреда или опасността от причиняване на такава вреда и интереса на Съюза. Бяха направени проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
производители износители в КНР
-
Chongqing Polycomp International Corporation (CPIC)
-
Jushi Group (Jushi Group Co., Ltd.; Jushi Group Chengdu Co., Ltd.; Jushi Group Jiujiang Co. Ltd.; Jushi P-D Interglas Co. Ltd.; China National Building Materials & Equipment Import and Export Corporation; CNBM International Corporation; Tongxiang Leishi Mineral Powder Co., Ltd.; Tongxiang Juzhen Mining Co., Ltd.; Tongxiang Jinshi Precious Metal Equipment Co., Ltd.; Zhejiang Songyang Mingshi Mining Co., Ltd. и Zhenshi Group Zhejiang Yushi Int Logistics), и
-
New Changhai Group (Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. и Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd.)
б)
производители от Съюза
-
Johns Manville Slovakia, Trnava, Словакия
-
European Owens Corning Fiberglas, Bruxelles, Белгия
-
Owens Corning France, Chambéry, Франция
-
PPG Industries BV, Hoogezand, Нидерландия
в)
потребители от Съюза
-
Sabic Europe BV, Sittard, Нидерландия и Genk, Белгия
-
Sabic Innovative Plastics BV, Bergen op Zoom, Нидерландия
г)
производител в държавата аналог
-
Cam Elyaf Sanayii A.Ș, Турция.
3. Представителна извадка
(12)
Комисията, в съответствие с член 17 от основния регламент, изготви представителна извадка от осемте китайски производители износители или групи от производители износители, които са заявили себе си, на базата на най-големия представителен обем износ, разследването на който би могло да се приеме за възможно в рамките на наличното време. Подбраната представителна извадка се състои от три (групи от свързани) дружества, представляващи над 70 % от обема на износа на съдействащите страни от КНР за ЕС. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации със засегнатите страни, които не повдигнаха възражения
(13)
Що се отнася до производителите от Съюза, седем производители предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в представителната извадка. Въз основа на информацията, получена от тези оказали съдействие производители от Съюза, Комисията подбра представителна извадка от тримата най-големи по отношение на продажбите и производството (групи от) производители от Съюза, които представляват 64 % от продажбите на всички съдействащи производители от Съюза.
4. Разследван период
(14)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2008 г. до 30 септември 2009 г. (наричан по-долу „разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 2006 г. до края на разследвания период (наричан по-долу „разглежданият период“).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(15)
Разглежданият продукт, както е описан в известието за откриване, представлява нарязани снопчета стъклено влакно с дължина, непревишаваща 50 mm; ровинги от стъклено влакно; снопчета и прежди от нишки от стъклено влакно и матове от нишки от стъклено влакно, с изключение на матове от стъклена вата, и понастоящем се класира в кодове по КН 7019 11 00, 7019 12 10, 7019 19 10 и ex 7019 31 00 (наричан по-долу „разглежданият продукт“).
(16)
Разглежданият продукт представлява суровина, която най-често се използва за подсилване на термопластични и термореактивни смоли в промишлеността на композитните материали. Получаваните като резултат композитни материали (пластмаси, подсилени със стъклени влакна) се използват в голям брой промишлености: автомобилната промишленост, електрическата/електронната промишленост, в лопатките на вятърни електрогенератори, сградостроителството/строителните дейности, резервоарите/тръбопроводите, потребителските стоки, космическата/военната промишленост и т.н.
(17)
Съществуват четири базови типа продукти от стъклено влакно с непрекъсната нишка, които са обхванати от настоящата процедура - нарязани влакна, ровинги, матове (различни от стъклената вата) и прежди. При разследването се установи, че почти всички отделни видове на разглеждания продукт имат еднакви основни физични, химични и технически характеристики и основно се използват за едни и същи цели, въпреки разликите във външния вид и възможните разлики в крайните приложения на различните видове. Въпреки това беше установено, че снопчетата нямат същите основни химични, физични и технически характеристики, тъй като не са стъклени влакна с непрекъсната нишка, а прекъснати влакна с неравномерна дължина. Разследването показа също, че някои много специфични видове ровинги и някои много специфични видове прежди, които понастоящем са обхванати съответно от кодове по КН 7019 12 00 и 7019 19 10, следва да бъдат изключени, тъй като тези видове са специално третирани чрез промазване и импрегниране и имат загуба на маса при накаляване над 3 %, което им придава различни физични и химични характеристики.
(18)
Няколко потребители на прежди надолу по веригата заявиха, че последните следва да бъдат изключени напълно от обхвата на продукта, предмет на процедурата, като се има предвид почти несъществуващата производствена база в Съюза, както и липсата на заменяемост между преждите и другите видове на продукта.
(19)
При разследването обаче се установи, че съществува най-малко един вид заменяемост на търсенето в една посока (т.е. преждата може да бъде използвана в редица приложения вместо други видове, макар че, като се има предвид относително високата цена на преждите, това не винаги би било икономически оправдана възможност) и че ограничената производствена база за определен вид на продукта не може сама по себе си да бъде причина за изключване на този вид от обхвата на продукта, при условие че той има същите основни физични, химични и технически характеристики и приложения като другите видове. Предвид това, че преждите от стъклено влакно с непрекъсната нишка имат еднакви основни характеристики като другите продукти от стъклено влакно с непрекъсната нишка и че те са взаимозаменяеми до определена степен, бе направено временното заключение, че няма основания за изключването на преждата от определението на продукта. Отбелязва се обаче, че на допълнителната оценка на това твърдение ще бъде отделено специално внимание.
2. Сходен продукт
(20)
Беше установено, че разглежданият продукт и продуктите от стъклено влакно с непрекъсната нишка, произвеждани и продавани на вътрешния пазар на КНР и на вътрешния пазар на Турция, която се използваше временно като държава аналог, както и продуктите от стъклено влакно с непрекъсната нишка, произвеждани и продавани в Съюза от промишлеността на Съюза, имат еднакви основни физични, химични и технически характеристики и приложения. Поради това посочените продукти се приемат временно за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ДЪМПИНГ
1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(21)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент при антидъмпинговите разследвания относно внос с произход от КНР нормалната стойност се определя в съответствие с параграфи 1-6 от същия член за онези производители, за които се установи, че отговарят на критериите, посочени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(22)
Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са изложени обобщено по-долу:
1.
бизнес решенията се вземат и разходите се извършват в зависимост от пазарните условия и без значителна намеса на държавата;
2.
счетоводната документация подлежи на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти и се прилага във всички случаи;
3.
няма значителни нарушения, пренесени от предходната система на непазарна икономика;
4.
правната сигурност и стабилност се осигуряват от законодателство относно несъстоятелността и собствеността;
5.
обмяната на валута се извършва по пазарния курс.
(23)
В настоящото разследване и тримата включени в представителната извадка производители износители или групи от производители износители подадоха искане за ТДПИ в съответствие с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент и изпратиха формуляра за искане за ТДПИ в определените срокове:
-
Chongqing Polycomp International Corporation (CPIC)
-
Jushi Group и
-
New Changhai Group.
(24)
Комисията проучи цялата информация, която счете за необходима, относно всички гореупоменати включени в представителната извадка производители износители или групи от производители износители и провери информацията, представена във формулярите за искане за ТДПИ, както и всяка друга информация, която счете за необходима, в помещенията на въпросните дружества.
(25)
При разследването се установи, че двама включени в представителната извадка производители износители/групи от производители износители от КНР не отговарят на изискванията на критериите, предвидени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент за предоставяне на ТДПИ.
(26)
По-специално един производител износител/група от производители износители не успя да докаже, че при вземането на бизнес решенията му(ѝ) в достатъчна степен липсва държавна намеса. По-голямата част от директорите от неговия(нейния) съвет на директорите са били назначени от дружество, в което държавата е мажоритарен собственик. Вследствие на това държавата би могла успешно да възпрепятства вземането на всяко решение. Така че става ясно, че държавата играе основна роля в процеса на вземане на решения от страна на дружеството. Освен това дружеството не бе в състояние да докаже, че има точно определен комплект от счетоводна документация, която се подлага на независим одит и е в съответствие с Международните счетоводни стандарти, тъй като облагаемият доход на дружеството не бе посочен правилно във финансовите отчети.
(27)
Другият включен в представителната извадка производител износител/група от производители износители също не успя да докаже, че при вземането на бизнес решенията му(ѝ) в достатъчна степен липсва държавна намеса. Двама търговци от групата представляват държавни предприятия. Държавата може също така да оказва значително влияние при процеса на вземане на решения от страна на един производител износител от групата, поради имплицитното право на налагане на вето чрез директора, представляващ държавното дружество майка. Този производител на свой ред е дружество майка и основен акционер на двама други производители износители в групата и по този начин държавата също може значително да се намесва в техния процес на вземане на решения. Освен това трима производители износители от групата не можаха да докажат, че изпълняват критерий 2, тъй като двама от тях не бяха посочили във финансовите отчети ползваното от тях преференциално данъчно третиране, а одитът на третия изглежда, че не е бил независим. В допълнение пет дружества от групата не успяха да покрият критерий 3 (основно поради несъответстващите на пазарните условия цени, свързани с правата за ползване на земята).
(28)
Един включен в представителната извадка производител износител, състоящ се от група от две свързани дружества, доказа, че отговаря на всички критерии по член 2, параграф 7, буква в) и може да му се предостави ТДПИ.
(29)
След разгласяването на констатациите относно ТДПИ бяха получени коментари от промишлеността на Съюза и от двамата включени в представителната извадка производители износители/групи от производители износители, по отношение на които бе предложено да не се предоставя ТДПИ. Нито един от получените коментари обаче не бе от вид, който да промени заключенията по отношение на тях.
2. Индивидуално третиране (ИТ)
(30)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква a) от основния регламент за държавите, попадащи в обхвата на посочения член, се установява приложимо в национален мащаб мито, ако бъде взето решение за това, освен в случаите, когато дружествата са в състояние да докажат, че отговарят на всички критерии, предвидени в член 9, параграф 5 от основния регламент. Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са обобщени по-долу:
-
в случая на предприятия, притежавани изцяло или частично от чуждестранни лица, или на съвместни предприятия, износителите са свободни да репатрират капитала и печалбите;
-
експортните цени, количествата, условията и параметрите на продажбата са определени свободно;
-
по-голямата част от акциите принадлежи на частни лица. Държавните служители, участващи в борда на директорите или заемащи ключови позиции в управлението са или малцинство, или трябва да се докаже, че дружеството въпреки това е достатъчно независимо от държавна намеса;
-
обменът на валута се извършва по пазарния курс; и
-
държавната намеса не е такава, че да позволи заобикаляне на мерките, ако на отделните износители се определят различни митнически ставки.
(31)
Горепосочените две включени в представителната извадка дружества/групи от дружества, на които бе отказано ТДПИ, подадоха заявление и за индивидуално третиране, в случай че им бъде отказано ТДПИ.
(32)
Въз основа на наличната информация бе установено, че двете засегнати дружества/групи от дружества не са успели да докажат, че отговарят на всички изисквания за ИТ, посочени в член 9, параграф 5 от основния регламент. По-специално беше установено, че дружествата не отговарят на критерия, посочен в член 9, параграф 5, буква в) от основния регламент, според който по-голямата част от акциите принадлежат на частни лица или дружеството трябва да е достатъчно независимо от държавна намеса, понеже, както се пояснява в съображения 26 и 27, за всички дружества беше установено, че в крайна сметка в по-голямата си част те са собственост на държавата или са контролирани от нея. Както е посочено по-горе, бе установено също, че тези две (групи от) дружества не са успели да докажат, че отговарят на критерия, посочен в член 9, параграф 5, буква д), по-специално че при процеса на вземане на решения няма значителна държавна намеса, която да позволи заобикаляне на мерките, ако на дружествата се определят различни митнически ставки. Следователно техните заявления за ИТ трябваше да бъдат отхвърлени.
(33)
Поради това бе направено заключението, че на никой от включените в представителната извадка производители износители/групи от производители износители, на които е отказано ТДПИ, не следва да се предоставя ИТ.
3. Нормална стойност
3.1. Определяне на нормалната стойност за производителя износител/групата от производители износители, на който(която) е предоставено ТДПИ
(34)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо установи за този производител износител дали общият обем на продажбите му на вътрешния пазар на продукти от стъклено влакно с непрекъсната нишка е бил представителен, т.е. дали общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на неговите експортни продажби на разглеждания продукт за Съюза. Разследването установи, че продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт са представителни.
(35)
Комисията впоследствие определи онези видове на продукта, продавани на вътрешния пазар от дружествата, имащи като цяло представителни продажби на вътрешния пазар, които са идентични или много сходни с видовете, които се продават за износ за Съюза.
(36)
За всеки вид изделие, продавано от производителя износител на неговия вътрешен пазар, за което се установи, че е сравнимо с вида на продуктите от стъклено влакно с непрекъсната нишка, продавани за износ за Съюза, бе преценено дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на конкретен вид на продукта бяха счетени за достатъчно представителни в случаите, когато обемът на този вид на продукта, продаван на вътрешния пазар на независими клиенти през РП, е представлявал около 5 % от общия обем на сравнимия вид на продукт, продаван за износ за Съюза. Разследването установи, че за всички видове на продукта, с изключение на четири от тях, продажбите на вътрешния пазар са представителни.
(37)
След това Комисията провери дали продажбите на всеки вид на разглеждания продукт, осъществени на вътрешния пазар в представителни количества, могат да бъдат разглеждани като извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено, като за всеки вид на продукта се установи делът на рентабилните продажби на независими клиенти на вътрешния пазар по време на разследвания период.
(38)
Когато обемът на продажбите на даден вид на продукта, продаван на нетна продажна цена, която е равна или по-висока от изчислените производствени разходи, представляваше повече от 80 % от общия обем на продажбите от този вид, и когато среднопретеглената продажна цена беше равна или по-висока от разходите за единица продукция, нормалната стойност за всеки вид на продукта бе изчислена като среднопретеглената стойност на всички продажни цени на вътрешния пазар за въпросния вид.
(39)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта представляваше 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид на продукта или когато среднопретеглената цена на този вид беше по-ниска от разходите за единица продукция, нормалната стойност се основаваше на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената цена само на рентабилните продажби на вътрешния пазар за въпросния вид.
(40)
Когато всички видове на продукта са били продавани на загуба, бе счетено, че те не са били продавани при обичайните търговски условия.
(41)
Разследването установи, че рентабилните продажби на всички сравними видове на продукта освен един бяха над 80 % от общия обем на продажбите на вътрешния пазар и следователно всички продажби на вътрешния пазар бяха използвани за изчисление на средната цена на нормалната стойност. За един вид на продукта бяха използвани само рентабилните продажби. За продажбите на четирите вида на продукта, който не са били продавани в представителни количества на вътрешния пазар, Комисията използва като нормална стойност представителните цени на вътрешния пазар на много сходни видове, които бяха надлежно коригирани.
3.2. Определяне на нормалната стойност за производители износители/групи от производители износители, на които не е предоставено ТДПИ
а) държава аналог
(42)
В съответствие с член 2, параграф 7 от основния регламент нормалната стойност за дружествата, на които не бе възможно да се предостави ТДПИ, беше установена въз основа на цените или на изградената стойност в държава аналог.
(43)
В известието за откриване Комисията посочи намерението си да използва Турция като подходяща държава аналог за целите на установяването на нормалната стойност за КНР и прикани заинтересованите страни да представят своите коментари по този въпрос.
(44)
Две заинтересовани страни се отзоваха и заявиха, че Турция не би била подходяща държава аналог, без обаче да обосноват допълнително твърдението си. Друга заинтересована страна представи мнението си за избора на държава аналог и предложи да се използва Индия, тъй като степента на развитие на Индия е сравнима с тази на КНР, би могло да се направи сравнение между пазарите, доколкото и на двата пазара приложенията, свързани с вятърната енергия, имат голямо значение и се произвеждат сравними видове на продукта по подобен начин. Освен това индийският пазар бе описан като отворен пазар със значителен внос. И на последно място, беше отбелязано, че достъпът до суровини в двете държави е сравним.
(45)
Комисията потърси съдействие от производители на сходния продукт в Турция, Канада, САЩ, Република Корея и Индия. Въпреки това само един турски производител изрази готовност за съдействие и представи отговори на въпросника.
(46)
Признава се, че Турция е представителна държава аналог по отношение на обема на продажбите на вътрешния пазар. Въпреки това нормалната стойност за един вид на сходния продукт, който не се произвежда в Турция, трябваше да бъде изградена. Отбелязва се също, че продължаващото антидъмпингово разследване в Турция по отношение на вноса на продукти от стъклено влакно с непрекъсната нишка указва възможно спадане на цените на вътрешния турски пазар. Въпреки това като се има предвид, че Турция бе единствената държава, която се съгласи да съдейства в настоящото разследване, се прави временното заключение, че Турция следва да бъде използвана като държава аналог.
б) определяне на нормалната стойност
(47)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено ТДПИ, беше установена на основата на проверената информация, получена от производителя от държавата аналог, в съответствие с изложената по-долу обща методология за групата от дружества, на които е предоставено ТДПИ. Когато всички видове на продукта, присъстващи на вътрешния пазар на държавата аналог, са били продавани на загуба, или когато не са били продавани сходни видове, нормалната стойност беше изградена в съответствие с член 2, параграфи 3 и 6 от основния регламент.
4. Експортна цена
(48)
В по-голямата част от случаите разглежданият продукт е бил изнасян за независими клиенти в Съюза и поради тази причина експортната цена бе установена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно въз основа на реално платените или подлежащи на плащане експортни цени.
(49)
В редките случаи на експортни продажби на един производител износител към свързаните с него дружества в Съюза бе установено, че те са били за собствено потребление и следователно не бяха използвани при временното изчисляване на дъмпинга.
5. Сравнение
(50)
Нормалната стойност и експортните цени бяха сравнени на базата на цена франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции бяха отчетени разликите, отразяващи се върху цената и нейната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Бяха направени подходящи корекции във всички случаи, в които те бяха счетени за разумни, точни и подкрепени от проверени факти. Бе направена корекция за косвените данъци, морското навло и застраховка, транспорта в държавата износител, нивото на търговия (за разликите в каналите за дистрибуция), разходите за гаранции и по кредити, както и за банковите такси.
6. Дъмпингови маржове
(51)
Временните дъмпингови маржове бяха изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито.
(52)
Бе установен индивидуален дъмпингов марж за съдействащата група от производители износители, на която бе предоставено ТДПИ, на основата на сравнение на среднопретеглената нормална стойност със среднопретеглената експортна цена в съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(53)
Дъмпинговият марж за включените в представителната извадка дружества, на които не бе предоставено ТДПИ или ИТ, и за съдействащите дружества, които не бяха включени в представителната извадка, бе изчислен като средна стойност за включените в представителната извадка три дружества/група от дружества.
(54)
Предвид високото равнище на съдействие в разследването, тъй като съдействащите дружества представляваха около 100 % от целия внос от КНР през РП, за всички несъдействащи дружества бе определен приложим в национален мащаб марж, като се използва най-високият от маржовете, установен за включените в представителната извадка (групи от) дружества.
(55)
На тази основа временните равнища на дъмпинга са, както следва:
Дружество
Временен дъмпингов марж
New Changhai Group
8,5 %
Други съдействащи дружества
43,6 %
Други дружества
43,6 %
Г. ВРЕДА
1. Производство на Съюза и промишленост на Съюза
(56)
През РП сходният продукт се е произвеждал от 11 производители в Съюза. Седем от тези 11 производители оказаха съдействие при разследването. Всички тези седем производители бяха членове на жалбоподателя и беше установено, че те съставляват основна част, в случая повече от 90 %, от общото производство на сходния продукт в Съюза. От останалите четирима производители от Съюза един също беше жалбоподател, двама активно подкрепяха жалбата, докато четвъртият нито я подкрепяше, нито беше против нея. Поради това тези 11 производители представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и ще бъдат наричани по-долу „промишлеността на Съюза“.
(57)
Както е посочено в съображение 13 по-горе, бе подбрана представителна извадка от трима производители, съставляващи около 64 % от общото производство на Съюза. Тъй като двама от тези производители бяха групи от свързани дружества с няколко производствени единици в Съюза, представителната извадка бе съставена от общо девет отделни дружества.
(58)
Някои заинтересовани страни заявиха, че включените в представителната извадка производители от Съюза не следва да бъдат считани за промишленост на Съюза, тъй като и тримата са свързани с китайски производители, произвеждащи разглеждания продукт. Разследването потвърди, че действително двама от тримата включени в представителната извадка производители от Съюза са свързани с китайски производствени дружества. Бе установено обаче, че въпреки наличието на тази връзка, нищо в поведението на двамата включени в представителната извадка производители от Съюза не бе такова, че да направи констатациите от разследването ненадеждни. Обемите, които тези производители от Съюза са внасяли от свързаните с тях дружества в КНР, са ограничени (по-малко от 4 % от вноса от КНР). В допълнение този внос може да се счита за незначителен в сравнение с общото производство на засегнатите производители от Съюза, които по никакъв начин не следва да се разглеждат като вносители, тъй като те очевидно са действителни производители на стъклени влакна. И на последно място, свързаните със засегнатите производители от Съюза показатели за вреда не бяха повлияни от този ограничен внос. Предвид гореизложеното Комисията счете, че няма основания за изключване на който и да е от включените в представителната извадка производители от Съюза от определението за промишленост на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
2. Потребление на Съюза
(59)
Потреблението на Съюза бе установено на основата на обема на продажбите, реализирани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, и получените от Евростат данни за обемите на вноса за пазара на Съюза.
(60)
Потреблението на Съюза е спаднало значително с 24 % в периода между 2006 г. и РП. Въпреки това то е отбелязало леко увеличение през 2007 г. и първата половина на 2008 г.
Таблица 1
Потребление на Съюза
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Единици (в тонове)
982 831
1 043 611
1 035 795
748 045
Индекс
100
106
105
76
3. Внос от засегнатата държава
3.1. Обем на дъмпинговия внос
(61)
Обемът на вноса на разглеждания продукт от КНР на пазара на Съюза е отбелязал значително увеличение през разглеждания период. Общо вносът от КНР през разглеждания период е нараснал с повече от 50 %. По-специално в периода 2006-2008 г. вносът от КНР се увеличил повече от два пъти. Той е намалял през РП в сравнение с 2008 г., но процентът на това намаление (25 %) е бил по-нисък от спада на потреблението (28 %).
Таблица 2
Внос от КНР (обеми)
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Единици (в тонове)
77 283
122 190
155 875
116 413
Индекс
100
158
202
151
3.2. Пазарен дял на дъмпинговия внос
(62)
Пазарният дял на дъмпинговия внос от КНР се е увеличавал постоянно през разглеждания период. Пазарният дял на китайския внос през РП е бил 15,6 %, което е почти два пъти повече от неговия пазарен дял през 2006 г.
Таблица 3
Внос от КНР (пазарен дял)
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Пазарен дял (%)
7,9 %
11,7 %
15,0 %
15,6 %
Индекс
100
149
191
198
3.3. Цени
a) динамика на цените
(63)
В таблицата по-долу е показана средната цена на дъмпинговия внос от КНР на европейската граница без платено мито според предоставената от Евростат информация. Средната цена на вноса от КНР е останала в значителна степен стабилна по време на разглеждания период. Това може да се наблюдава въпреки значителното увеличение в световен мащаб на цените на суровините, използвани за производството на стъклени влакна с непрекъсната нишка през разглеждания период (както е показано и в таблица 18).
Таблица 4
Внос от КНР (цени)
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Средна цена/тон (EUR)
930
936
970
943
Индекс
100
101
104
101
б) подбиване на цените
(64)
Беше извършено ценово сравнение по видове между продажните цени на китайските производители износители и продажните цени в рамките на Съюза на включените в представителната извадка производители от Съюза. За тази цел бяха сравнени цените на включените в представителната извадка производители от Съюза към несвързани клиенти с тези на включените в представителната извадка производители износители от засегнатата държава. При необходимост бяха направени корекции, за да се вземат предвид различията в нивото на търговия и разходите след вноса.
(65)
Сравнението показа, че през РП вносът на разглеждания продукт с произход от КНР е бил продаван в Съюза на цени, които подбиват цените на промишлеността на Съюза, като изразено в процент от последните те варират от 23 % до 39 %.
4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
4.1. Предварителни бележки
(66)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията проучи всички съответни икономически фактори и показатели, имащи отношение към състоянието на промишлеността на Съюза. Представените по-долу данни се отнасят за цялата промишленост на Съюза по отношение на продажбите и пазарните дялове, а за включените в представителната извадка производители - по отношение на всички останали показатели.
4.2. Производство
(67)
Обемите на производството на Съюза са останали относително стабилни в периода 2006-2008 г., но през РП са отбелязали рязък спад:
Таблица 5
Промишленост на Съюза - производство
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Единици (в тонове)
495 942
508 837
502 729
312 824
Индекс
100
103
101
63
4.3. Производствен капацитет и използване на капацитета
(68)
Производственият капацитет на промишлеността на Съюза се е развивал, както следва:
Таблица 6
Промишленост на Съюза - производствен капацитет
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Капацитет (в тонове)
575 900
573 600
585 350
510 700
Индекс
100
100
102
89
Използване на капацитета (%)
86 %
89 %
86 %
61 %
Индекс
100
103
100
71
(69)
През РП производственият капацитет е намалял. Поради ерозията на цените и загубата на пазарен дял, причинени от дъмпинговия внос от КНР, действително няколко производствени линии са били демонтирани, временно затворени или са работили с намален капацитет. Независимо от това намаление на производствения капацитет степента на използване на капацитета е спаднала от 86 % до 61 %, т.е. с 29 %.
4.4. Складови наличности
(70)
Таблицата по-долу показва, че складовите наличности първо са намалели през 2007 г., когато потреблението е достигнало върхови стойности, но след това значително са се увеличили през 2008 г. поради внезапното спадане на търсенето през четвъртото тримесечие на посочената година. През РП складовите наличности са достигнали отново по-нормални равнища.
Таблица 7
Промишленост на Съюза - складови наличности
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Единици (в тонове)
88 968
73 018
123 910
82 160
Индекс
100
82
139
92
4.5. Обеми на продажбите (за цялата промишленост на Съюза)
(71)
Обемът на продажбите на всички производители от Съюза на пазара на ЕС, включително на продажбите за собствено потребление, се е развивал, както следва:
Таблица 8
Промишленост на Съюза - продажби в ЕС (обеми)
Всички производители от ЕС
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Единици (в тонове)
737 818
743 784
706 746
520 064
Индекс
100
101
96
70
(72)
Обемите на продажбите на промишлеността на Съюза като цяло са намалели с 30 %. През 2007 г. докато потреблението на Съюза е нараснало с 6 % (както е показано в таблица 1 по-горе), обемът на продажбите на разглеждания продукт от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза се е увеличил само с 1 %. Това означава, че промишлеността на Съюза не е могла да се възползва от увеличеното потребление през посочения период. Впоследствие през 2008 г. и през РП обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е намалял значително.
4.6. Пазарен дял (за цялата промишленост на Съюза)
(73)
Пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял значително през 2007 г. и 2008 г., след което през РП е отбелязано слабо възстановяване. Въпреки това като цяло промишлеността на Съюза е изгубила 5,6 процентни пункта пазарен дял през разглеждания период, както е показано в таблица 3 по-горе, докато пазарният дял на дъмпинговия внос от КНР се е увеличил почти двойно през разглеждания период.
Таблица 9
Промишленост на Съюза - пазарен дял на ЕС
Всички производители от ЕС
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Пазарен дял на ЕС (%)
75,1 %
71,3 %
68,2 %
69,5 %
Индекс
100
95
91
93
4.7. Продажни цени
(74)
Що се отнася до средните продажни цени, таблицата по-долу показва, че промишлеността на Съюза не е била в състояние да увеличи продажните си цени за несвързани клиенти през разглеждания период. Напротив, средните продажни цени са намалели с 2 %, което е най-впечатляващото в условията на увеличаващи се цени на суровините. Всъщност промишлеността на Съюза не е имала възможност да отрази в продажните цени увеличението на разходите за суровини поради натиска за намаляване на ценовите равнища на пазара на Съюза, упражняван от дъмпинговия внос от КНР.
Таблица 10
Промишленост на Съюза - продажби в ЕС (средни цени)
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
(EUR/тон)
1 179
1 166
1 192
1 159
Индекс
100
99
101
98
4.8. Заетост
(75)
Равнището на заетост на производителите от Съюза показва, че промишлеността на Съюза е рационализирала производството през целия разглеждан период, като целта е била намаляване на производствените разходи и неутрализиране на увеличаването на разходите за суровини. Действително броят на заетите лица е намалял с 20 процентни пункта за целия период, с намаление от 15 процентни пункта, концентрирано в периода между 2007 г. и РП.
Таблица 11
Промишленост на Съюза - заетост
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Брой на заетите лица
4 114
3 890
3 705
3 302
Индекс
100
95
90
80
4.9. Производителност
(76)
В резултат на усилията на промишлеността на Съюза, описани в предходното съображение, производителността на работната сила на производителите от Съюза е нараснала значително през 2007 г. и 2008 г. Тази положителна тенденция е променила своята посока през РП, като в резултат е довела до обща загуба на производителност от 21 % през разглеждания период. Този обрат в производителността се е дължал отчасти на срива на търсенето и отчасти на дъмпинговия внос от КНР, които сериозно са подбили цените на промишлеността на Съюза, а това е довело до значителен спад на производството и оттам до увеличаване на заетостта на единица произведени стъклени влакна.
Таблица 12
Промишленост на Съюза - производителност
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Тона/заето лице
121
131
136
95
Индекс
100
108
113
79
4.10. Заплати
(77)
През разглеждания период промишлеността на Съюза е успяла да осъществи контрол над динамиката на разходите за труд. Действително таблицата по-долу показва, че средните годишни заплати леко са нараснали през 2007 г. и 2008 г., но са намалели през РП. За целия период разходите за труд за единица продукция са намалели с 3 %. Това намаление щеше да е по-ясно изразено, ако сумите на обезщетенията за прекратяване на трудовите договори бяха изключени от посочената по-горе тенденция.
Таблица 13
Промишленост на Съюза - разходи за труд
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Годишни заплати (EUR)
42 649
43 257
43 991
41 394
Индекс
100
101
103
97
4.11. Рентабилност и възвращаемост на инвестициите
(78)
Рентабилността на промишлеността на Съюза беше установена чрез изразяване на нетната печалба преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт като процент от оборота на тези продажби. При установяването на рентабилността на производителите от Съюза проверените цифри бяха коригирани, така че настоящият анализ да не бъде повлиян от извънредни, специфични за дружествата аспекти, които оказват несъразмерно отражение върху данните за печалбата на тези дружества през даден период. В резултат на тези корекции рентабилността и възвръщаемостта на инвестициите на включените в представителната извадка производители, свързани с продажбите на сходния продукт в Съюза, са се развивали както следва през разглеждания период:
Таблица 14
Промишленост на Съюза - рентабилност и възвращаемост на инвестициите
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Нетна печалба (като % от оборота)
0,3 %
4,7 %
3,5 %
-15,0 %
Възвръщаемост на инвестициите
2,5 %
6,2 %
3,0 %
-16,8 %
(79)
Както се вижда от таблицата по-горе, промишлеността на Съюза е могла да постигне ограничени равнища на печалба през по-голямата част от разглеждания период, до известна степен с изключение на 2007 г., когато средният процент на рентабилност е достигнал 4,7 %. През РП печалбите са се заменили от огромна загуба, като средният процент на загуба на промишлеността на Съюза е достигнал 15 %.
(80)
Що се отнася до възвръщаемостта на инвестициите, изразена като печалбата под формата на процент от нетната балансова стойност на инвестициите, изглежда, че този показател следва тенденциите по отношение на рентабилността. Като цяло възвръщаемостта на инвестициите е останала по-скоро ограничена през целия разглеждан период с изключение на 2007 г. И накрая, през РП средната възвръщаемост на инвестициите на промишлеността на Съюза е спаднала до - 16,8 %.
(81)
Представеното по-горе крехко финансово състояние е било в сила въпреки увеличеното потребление през периода 2006-2008 г., както е описано в съображение 60 по-горе, и усилията на промишлеността на Съюза за рационализиране на производствените разходи, както е описано в съображения 75 и 76 по-горе. През разглеждания период значително увеличаващите се обеми на дъмпинговия внос на ниски цени от КНР са оказали отражение върху обемите на продажбите на промишлеността на Съюза и в резултат са довели до сериозна ерозия на цената. Тези фактори са оказали въздействие върху финансовото състояние на промишлеността на Съюза. Това най-добре се вижда от драстичната загуба в размер на 15 % през РП.
4.12. Паричен поток и способност за привличане на капитал
(82)
Нетният паричен поток от оперативните дейности се е развивал, както следва:
Таблица 15
Промишленост на Съюза - паричен поток
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Паричен поток (EUR)
34 261 986
17 230 139
7 452 912
-22 001 723
Индекс
100
50
22
-64
(83)
Горната таблица потвърждава крехкото финансово състояние на промишлеността на Съюза през периода 2006-2008 г. и произтичащото от него драстично влошаване през РП.
4.13. Инвестиции
(84)
През разглеждания период инвестициите на включените в представителната извадка производители са се развивали, както следва:
Таблица 16
Промишленост на Съюза - инвестиции
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Нетни инвестиции (EUR)
40 089 991
20 804 311
43 613 463
28 387 044
Индекс
100
52
109
71
(85)
През 2006 г. и 2008 г. - годините с върхови резултати - равнището на инвестициите е било относително високо поради възстановяването на пещите. При тази капиталоемка промишленост пещите трябва да бъдат възстановявани на всеки 7 до 10 години, като разходите, свързани с възстановяването на една пещ, могат да възлязат на 8-13 милиона EUR (обхватът от стойности е даден поради съображения за поверителност). Голяма част от другите структурирани в по-голяма степен високи разходи за инвестиции е свързана с потреблението на сплав за дюзите за екструдиране и съответното възстановяване на тези дюзи.
4.14. Размер на действителния дъмпингов марж
(86)
Дъмпинговите маржове за вноса от КНР, както е посочено по-горе в съображение 55, са много високи. Предвид обема, пазарния дял и цените на дъмпинговия внос влиянието на дъмпинговите маржове не може да се смята за пренебрежимо малко.
5. Заключение относно вредата
(87)
Въпреки сериозните усилия, предприети от промишлеността на Съюза за увеличаване на нейната конкурентоспособност, повечето показатели за вредата, свързани с промишлеността на Съюза, са имали отрицателна динамика през разглеждания период. Това се вижда особено добре, ако се анализират показателите, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, по-специално възвръщаемостта на инвестициите, паричния поток и рентабилността, като всички те са отбелязали драстични промени. Освен това показателите относно производството, производствения капацитет, използването на капацитета, обемите на продажбите и пазарния дял също потвърдиха явната тенденция към влошаване.
(88)
Същевременно вносът на стъклени влакна от КНР е довел до подбиване на цените на промишлеността на Съюза с до 39 % през РП и промишлеността на Съюза е загубила 5 процентни пункта пазарен дял за по-малко от четири години.
(89)
Предвид гореизложеното се прави временното заключение, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(90)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент Комисията проучи дали дъмпинговият внос е нанесъл вреда на промишлеността на Съюза в степен, която позволява тя да бъде определена като съществена. Разгледани бяха и други известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които същевременно биха могли да нанесат вреда на промишлеността на Съюза или да представляват опасност от причиняване на вреда, за да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези други фактори, не се приписва на дъмпинговия внос.
2. Въздействие на дъмпинговия внос
(91)
В периода между 2006 г. и РП обемът на дъмпинговия внос на разглеждания продукт се е увеличил с 51 %, което е довело до увеличение на пазарния дял в Съюза с 98 %, от 7,9 % на 15,6 %.
(92)
Увеличението на дъмпинговия внос от КНР на разглеждания продукт през разглеждания период е съвпаднало с тенденция към понижаване на повечето показатели за вредата, свързани с промишлеността на Съюза. Промишлеността на Съюза е изгубила 5,6 процентни пункта пазарен дял и нейните продажни цени са намалели с 2 % поради ценовия натиск, упражняван от дъмпинговия внос на ниски цени на пазара на Съюза. Значителното подбиване на цените е възпрепятствало промишлеността на Съюза да отрази увеличението на производствени разходи в продажните цени в приемлива степен, което като резултат е довело до ниски, а по време на РП - до отрицателни равнища на рентабилност.
(93)
Следва също да се отбележи, че пазарният дял на дъмпинговият внос от КНР е продължил да се увеличава дори и по време на РП. С други думи, както е посочено в съображение 62 по-горе, обемът на дъмпинговия внос от КНР е намалявал с по-бавно темпо от потреблението на Съюза.
(94)
Някои заинтересовани страни заявиха, че не съществува причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Един от изтъкнатите в това отношение аргументи бе, че разликата между китайските продажни цени и продажните цени на Съюза е била сравнително постоянна през целия разглеждан период, като същевременно рентабилността на промишлеността на Съюза е отбелязвала колебания. В това отношение трябва да се има предвид, че не само равнището на цените, но също така и обемът на дъмпинговия внос на вече ниски цени е оказал силен натиск върху продажбите на промишлеността на Съюза. Освен това дори да е възможно и други фактори също да са изиграли роля за влошеното състояние на промишлеността на Съюза, като по този начин са засегнали в определена степен и динамиката на рентабилността на промишлеността на Съюза, това по никакъв начин не може да смекчи въздействието на дъмпинговия внос от КНР, който постоянно е подбивал цените на Съюза, особено предвид факта, че неговото равнище е останало относително стабилно, независимо от промените на пазара, като например нарастването и спадането на потреблението или динамиката на цените на суровините.
(95)
Подобен аргумент бе изтъкнат във връзка с твърденията за липса на връзка между данните за рентабилността на промишлеността на Съюза и динамиката на нейния пазарен дял. Например действително равнищата на рентабилност на промишлеността на Съюза временно са се подобрили от 2006 г. до 2007 г. въпреки намаляването на нейния пазарен дял. Това отчасти се е дължало на по-благоприятните условия на пазара на Съюза през 2007 г. (вж. увеличението от 6 % на потреблението на Съюза, посочено в съображение 60 по-горе). По-важно е обаче, че през 2006 г. и 2007 г. промишлеността на Съюза се е насочила към рационализиране на производството си чрез намаляване на производствените разходи, което също е оказало влияние върху нейните равнища на рентабилност. Като друг пример може да се отбележи, че в периода между 2008 г. и РП пазарният дял на промишлеността на Съюза леко се е увеличил, докато нейният процент на рентабилност е спаднал значително с 15 %. Въпреки това през същия период дъмпинговият внос от КНР също е увеличил своя пазарен дял, като е продължил значително да подбива продажните цени в Съюза. Това е довело до огромната загуба, претърпяна от промишлеността на Съюза. Действително и двата посочени по-горе случая показват, че един или два отделни показателя не могат да бъдат взети предвид отделно от останалите при измерване на въздействието на дъмпинговия внос върху състоянието на промишлеността на Съюза.
(96)
Въз основа на посоченото по-горе се прави временното заключение, че дъмпинговият внос на ниски цени от КНР, който е влизал на пазара на Съюза в големи и постоянно увеличаващи се обеми и който значително е подбивал цените на промишлеността на Съюза през целия разглеждан период, е оказал значително отрицателно въздействие върху икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
3. Въздействие на други фактори
3.1. Внос от трети държави
(97)
През разглеждания период вносът от други трети държави е бил ограничен. Общият пазарен дял на вноса от държави, различни от КНР, е намалял с 2 процентни пункта, от 17 % на 15 %. Норвегия, която представлява вторият най-голям източник на внос, е имала пазарен дял от 3,3 % през РП. През РП Турция е имала пазарен дял от 2,5 %, а САЩ - четвъртият най-голям източник на внос - е имал пазарен дял под 2 % през същия период.
Таблица 17
Внос от други държави
Държава
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Норвегия
Обеми (в тонове)
34 990
28 834
35 410
24 993
Пазарен дял (%)
3,6 %
2,8 %
3,4 %
3,3 %
Средна цена (EUR)
1 254
1 412
1 360
1 256
Турция
Обеми (в тонове)
28 981
25 035
20 658
18 874
Пазарен дял (%)
2,9 %
2,4 %
2,0 %
2,5 %
Средна цена (EUR)
1 097
1 155
1 202
1 077
САЩ
Обеми (в тонове)
22 921
24 246
20 447
13 569
Пазарен дял (%)
2,3 %
2,3 %
2,0 %
1,8 %
Средна цена (EUR)
2 309
2 101
2 506
2 615
Малайзия
Обеми (в тонове)
9 541
25 569
35 200
12 601
Пазарен дял (%)
1,0 %
2,5 %
3,4 %
1,7 %
Средна цена (EUR)
979
1 019
1 022
1 025
Тайван
Обеми (в тонове)
19 318
18 150
14 655
11 285
Пазарен дял (%)
2,0 %
1,7 %
1,4 %
1,5 %
Средна цена (EUR)
1 193
1 146
1 069
975
Индия
Обеми (в тонове)
4 365
11 231
3 757
5 361
Пазарен дял (%)
0,4 %
1,1 %
0,4 %
0,7 %
Средна цена (EUR)
1 308
1 232
1 315
1 240
Република Корея
Обеми (в тонове)
7 959
5 974
13 934
5 116
Пазарен дял (%)
0,8 %
0,6 %
1,3 %
0,7 %
Средна цена (EUR)
1 430
1 607
894
1 004
Япония
Обеми (в тонове)
21 671
10 727
11 174
4 609
Пазарен дял (%)
2,2 %
1,0 %
1,1 %
0,6 %
Средна цена (EUR)
1 197
1 315
1 401
1 804
Мексико
Обеми (в тонове)
4 894
9 713
7 226
3 689
Пазарен дял (%)
0,5 %
0,9 %
0,7 %
0,5 %
Средна цена (EUR)
1 488
1 204
1 289
1 359
Канада
Обеми (в тонове)
4 136
3 309
2 196
2 244
Пазарен дял (%)
0,4 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Средна цена (EUR)
1 303
2 025
1 761
2 146
Други държави
Обеми (в тонове)
8 954
14 848
8 519
9 227
Пазарен дял (%)
0,9 %
1,4 %
0,8 %
1,2 %
Средна цена (EUR)
1 517
1 527
1 891
1 615
(98)
Таблицата по-горе, която се основава на данни от Евростат, показва също, че средните равнища на цените на границата на Съюза на другия внос по принцип са много по-високи от цените на вноса от КНР, както е обобщено в съображение 63 по-горе. При сравнение на тези съобщени от Евростат цени с продажните цени на промишлеността на Съюза, посочени в съображение 75 по-горе, изглежда, че вносът от Турция подбива цените на промишлеността на Съюза през РП. Въпреки това вносът от Турция през РП е представлявал пазарен дял от само 2,5 %, тоест по-малко от неговия пазарен дял през 2006 г. Освен това цените на този внос постоянно са били доста над равнищата на цените на вноса от КНР, като са превишавали последните с 14 % до 23 %. Вносът от Малайзия, Тайван и Република Корея изглежда, че също е под цените на промишлеността на Съюза, обаче пазарните дялове на този внос са ограничени и също така намаляват. Следователно вносът от Турция, Малайзия, Тайван и Република Корея или всеки друг внос от трета държава не се счита като оказал отрицателно въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза. Въз основа на това може основателно да бъде направено временното заключение, че вносът с произход от други трети държави не е нарушил причинно-следствената връзка между установения дъмпинг и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
3.2. Въздействие на икономическата криза
(99)
Някои страни заявиха, че понесената от промишлеността на Съюза вреда е причинена от икономическата криза, в резултат на която е настъпил рязък спад на търсенето.
(100)
Действително в периода между 2008 г. и РП бе наблюдаван значителен спад на потреблението на Съюза, както е отбелязано в съображение 60 по-горе. Това намаление бе в размер на 28 % и се признава, че е причинено от икономическата криза, която засегна Съюза през този период. По-голямата част от секторите, използващи продукти, които съдържат продукта, предмет на разследването (автомобилната промишленост, вятърната енергия, строителството и др.) са били сериозно засегнати от кризата, като в резултат от това се наблюдава спад на търсенето на стъклени влакна в началото на веригата.
(101)
При все това отрицателното въздействие на икономическия спад и свиването на търсенето са били засилени от нарасналия дъмпингов внос от КНР, който значително е подбил цените на промишлеността на Съюза. Дори и ако по тази причина икономическият спад може да бъде разглеждан като допринасящ за вредата през РП, то това по никакъв начин не може да намали ощетяващото вредоносно въздействие на дъмпинговия внос на ниски цени от КНР на пазара на ЕС през целия разглеждан период. Дори и в положение на намаляващи продажби промишлеността на Съюза би могла да бъде в състояние да поддържа приемливо равнище на обемите и цените, като по този начин ограничи отрицателното въздействие от спада на потреблението. Това обаче би било възможно само при липсата на нелоялната конкуренция на дъмпинговия внос на ниски цени на пазара. Освен това въздействието на китайския дъмпингов внос, който значително е подбивал продажните цени на Съюза през РП, може да се разглежда дори като причиняващо по-голяма вреда в период на икономическа криза.
(102)
Предвид изложените по-горе обстоятелства икономическият спад не може да бъде считан за възможна причина, която нарушава причинно-следствената връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от КНР.
3.3. Динамика на обемите на китайския внос и финансово състояние на промишлеността на Съюза
(103)
Някои заинтересовани страни заявиха, че не съществува причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос и финансовото състояние на промишлеността на Съюза, тъй като последната е постигнала най-високите си равнища на рентабилност през годините, когато вносът от КНР на разглеждания продукт е бил в най-големи обеми, и е отбелязала най-лоши резултати, когато вносът от КНР е спаднал до най-ниското си равнище през разглеждания период.
(104)
В това отношение на първо място се отбелязва, че развитието на потреблението, и по-специално икономическият спад през РП определено е оказал въздействие върху обемите на вноса от КНР и върху финансовото състояние на промишлеността на Съюза, предвид глобалния характер на кризата.
(105)
Въпреки това, както вече беше посочено по-горе, дъмпинговият внос от КНР значително е подбивал продажните цени на промишлеността на Съюза през РП, тоест по време на икономическия спад. Към това се е добавил и фактът, че производителите износители от КНР са успели да увеличат с още малко пазарния си дял, дори в периода на икономически спад, докато промишлеността на Съюза е отбелязала значителни загуби в резултат на невъзможността си да продава на по-рентабилни цени.
(106)
Действително може да се счита, че горепосоченото подбиване на цените заедно с увеличаването на пазарния дял на дъмпинговия внос от КНР е причинило дори още по-голяма вреда за промишлеността на Съюза, отколкото в случай на период без непостоянно потребление, предизвикано от икономически спад.
(107)
Предвид гореизложеното по никакъв начин не може да се заключи, че сравнението единствено на тенденциите в обемите на дъмпинговия внос от КНР и на финансовите резултати на промишлеността на Съюза би могло да се тълкува като фактор, нарушаващ причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
3.4. Спад на експортните продажби и/или продажби за собствено потребление на промишлеността на Съюза
(108)
Някои заинтересовани страни заявиха, че влошаването на рентабилността на промишлеността на Съюза е причинено по-скоро от спада на експортните продажби или от спада на производството за собствено потребление, а не от спада на продажбите ѝ в рамките на Съюза. В това отношение на първо място следва да се припомни, че с изключение на обемите на продажбите, всички показатели за вредата, включително рентабилността, са оценени въз основа на продажбите на пазара на Съюза към несвързани страни. С други думи, от това изчисление са изключени експортните продажби и продажбите за собствено потребление. На второ място, вярно е, че обемите на експортните продажби са намалели с малко по-бързо темпо, отколкото продажбите на Съюза, но това не е така по отношение на производството за собствено потребление, което през целия разглеждан период е представлявало между 22,4 % и 24,4 % от общите продажби на Съюза. Освен това предвид обема на експортните продажби в сравнение с продажбите в ЕС на промишлеността на Съюза (които се колебаят между 10 % и 14 % през целия разглеждан период), те не могат да бъдат счетени за толкова значителни, че да поставят под въпрос причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и въздействието върху промишлеността на Съюза. Следователно този аргумент се отхвърля.
3.5. Увеличение на капацитета на промишлеността на Съюза и увеличение на производствените разходи
(109)
Една от заинтересованите страни заяви, че влошаването на състоянието на промишлеността на Съюза се е дължало на погрешно решение за увеличаване на капацитета. В това отношение на първо място следва да се отбележи, че от няколко години пазарът на стъклени влакна е разрастващ се пазар и че решението за увеличаване на капацитета на някои промишлени инсталации не може да се счита за неразумно стопанско планиране в условията на нарастващо потребление. Освен това се отбелязва, че като цяло през разглеждания период капацитетът на промишлеността на Съюза всъщност е намалял (вж. съображение 68 по-горе).
(110)
Във всички случаи трябва да се отбележи, че промишлеността на Съюза е успяла да намали разходите за единица от основните суровини, въпреки увеличението на себестойността на суровините през разглеждания период:
Таблица 18
Разходи за суровини и разходи за единица произведена продукция от стъклени влакна
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Цена/тон суровина (3)
100
106
104
102
Разходи за суровина/тон стъклени влакна (3)
100
99
97
94
(111)
Показаната по-горе динамика на разходите за суровина за единица произведена продукция от стъклени влакна се е дължала на инвестициите, целящи повишаване на ефективността и конкурентоспособността. Действително през разглеждания период промишлеността на Съюза е приложила няколко мерки за повишаване и рационализиране на производствените процеси и разходите за вложени материали и труд.
(112)
Що се отнася до разходите за труд, както вече бе посочено в съображения 75-77 по-горе, промишлеността на Съюза е намалила броя на заетите лица с 20 % през разглеждания период, докато средните заплати са намалели, дори и без да се изключва влиянието на значителните обезщетения за прекратяване на трудовите договори.
(113)
Следователно поради гореизложените причини аргументът, според който влошеното състояние на промишлеността на Съюза всъщност е предизвикано от увеличените производствени разходи, вероятно поради неефективност или високи разходи за труд, се отхвърля.
3.6. Конкурентоспособност на дъмпинговия внос от КНР и самопричинена вреда от свързаните китайски производители
(114)
Бе заявено, че вредата е причинена от мащаба на производството и съвременните технологии, прилагани от китайските износители, а не от дъмпинга на продукта, предмет на разследването. Всъщност като цяло може да се установи, че производителите от Съюза също имат широкомащабно производство, както и че използват съвременни производствени процеси.
(115)
Една от заинтересованите страни заяви, че е възможно промишлеността на Съюза всъщност да си е самопричинила вреда чрез вноса от свързаните с нея китайски производители. В този контекст трябва да се отбележи, че както е посочено в съображение 58 по-горе, обемът на този внос е бил много ограничен както по отношение на производството на промишлеността на Съюза, така и по отношение на вноса на разглеждания продукт от КНР.
(116)
Поради тази причина нито липсата на конкурентоспособност, нито вносът от свързаните китайски производители могат да бъдат считани за фактор, който нарушава причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от КНР и установената вреда.
4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(117)
В заключение горният анализ доказва, че вносът на стъклени влакна от КНР е нараснал значително в количествено отношение през разглеждания период, като е предизвиквал постепенното намаление на пазарния дял на промишлеността на Съюза. Освен това тези увеличени количества, които са влизали на пазара на Съюза на дъмпингови цени, силно са подбили цените на промишлеността на Съюза, като по този начин не са позволили на промишлеността на Съюза да прехвърли върху своите клиенти увеличението на разходите за суровини. Въпреки че за определен период промишлеността на Съюза е била в състояние да компенсира отрицателните последици от този натиск с повишаване на ефективността, това вече не е било възможно, когато икономическата криза значително е намалила равнището на търсене.
(118)
Бяха анализирани и други фактори, които биха могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза. В това отношение бе установено, че вносът от трети държави, въздействието на икономическата криза, динамиката на другите продажби от промишлеността на Съюза и другите фактори, включително посочените в съображения 97-116 по-горе, не изглежда да са такива, че да нарушат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(119)
Въз основа на гореизложения анализ, който ясно разграничи и отдели въздействието на всички известни фактори, оказали въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза, от вредоносното въздействие на дъмпинговия внос, се прави временното заключение, че вносът от КНР е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(120)
В съответствие с член 21 от основния регламент Комисията проучи дали въпреки заключенията относно дъмпинга, вредата и причинно-следствената връзка, съществуват наложителни причини, които да доведат до заключението, че приемането на мерки в този конкретен случай е в противовес на интереса на Съюза. За тази цел и съгласно член 21, параграф 1 от основния регламент Комисията разгледа вероятното въздействие на възможните мерки по отношение на всички засегнати страни, както и вероятните последици, ако не бъдат предприети мерки.
(121)
Комисията изпрати въпросници до независими вносители и потребители. Общо бяха изпратени 60 въпросника. В крайна сметка двама вносители и 13 потребители отговориха на въпросника в рамките на определения срок. В допълнение няколко вносители и потребители се отзоваха по време на процедурата, като изпратиха писма, изразяващи възражение срещу всякакви възможни мерки в този случай.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(122)
Както е посочено в съображение 56, сходният продукт е бил произвеждан от 11 производители в Съюза. Осемте жалбоподатели представляваха над 90 % от производството на Съюза; други двама подкрепиха жалбата, докато 11-ото дружество нито я подкрепи, нито бе против нея.
(123)
Трите включени в представителната извадка дружества, които представляваха около 60 % от общото производство на Съюза, са осигурявали заетост на около 3 300 души, пряко участващи в производствените, продажбените и административните дейности, свързани със сходния продукт. Припомня се, че показателите за вредата показаха наличието на обща отрицателна тенденция, като по-специално сериозно бяха засегнати показателите за вреда, свързани с пазарния дял и финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като рентабилност, възвръщаемост на инвестициите и паричен поток. По-специално през разглеждания период рентабилността на промишлеността на Съюза е спаднала от едно вече много ниско равнище от 0,3 % до - 15,0 %, докато нейният пазарен дял е намалял с 5,6 процентни пункта.
(124)
Ако бъдат наложени мерки, се очаква, че намалението на цените и загубата на пазарен дял ще спрат и че продажните цени на промишлеността на Съюза ще започнат да се възстановяват, в резултат на което финансовото състояние на промишлеността на Съюза ще се подобри значително.
(125)
От друга страна, ако не бъдат наложени антидъмпингови мерки, съществува вероятност влошаването на състоянието на пазара на промишлеността на Съюза и на финансовото състояние да продължи. При такъв сценарий се очаква промишлеността на Съюза да продължи да губи пазарен дял и да не е в състояние да следва пазарните цени, наложени от вноса от КНР. Вероятните последици ще бъдат допълнително намаляване на производството и инвестициите и затваряне на още производствени инсталации в Съюза, което ще доведе до масови съкращения на работни места.
(126)
Съответно се прави временно заключение, че е ясно, че налагането на антидъмпингови мерки е в интерес на промишлеността на Съюза.
2. Интерес на несвързаните вносители в Съюза
(127)
Както беше посочено по-горе, по отношение на несвързаните вносители не бе приложена представителна извадка и двама несвързани вносители оказаха пълно съдействие на разследването, като представиха отговори на въпросника. Само една малка част от оборота на тези двама вносители (съответно 7 % и 25 %) е получена в резултат на дейностите им по отношение на разглеждания продукт от КНР. И двамата възразиха срещу евентуалното налагане на антидъмпингови мерки, тъй като според тях това би могло да доведе до прекратяване на вноса на разглеждания продукт от КНР.
(128)
Декларираният от тези двама вносители внос обаче е представлявал много малка част от целия внос от КНР през РП (по-малко от 1 %). Нямаше други вносители, които да са оказали съдействие чрез представяне на отговори на въпросника или на обосновани коментари. Въз основа на това се прави временното заключение, че налагането на временни мерки няма да окаже отрицателно въздействие в значителна степен върху интересите на вносителите от ЕС.
3. Интерес на потребителите
(129)
Нишките от стъклени влакна, които са предмет на настоящата процедура, се употребяват в голям брой приложения. Съдействие бе оказано от следните групи потребители: тъкачи (както на високоспециализирани тъкани, така и на по-обикновени тъкани, например за използване в турбини за вятърна енергия, за приложения в областта на морското дело, транспорта, космическата област и инфраструктурата); производители на обшивки; производители на съединения, използвани между другото в автомобилната промишленост; производители на съставни полуготови продукти или крайни продукти.
(130)
Обемът на разглеждания продукт от КНР, закупуван от съдействащите потребители, е представлявал около 20 % от вноса на стъклени влакна от КНР през РП. От информацията, предоставена чрез отговорите на въпросника, освен това изглежда, че потребителският отрасъл на промишлеността на Съюза осигурява работа на значителен брой хора. Въпреки че в това отношение на този етап не са предоставени изчерпателни и обосновани данни, въз основа на информацията, съдържаща се в тези отговори на въпросника, броят на работещите в промишлеността надолу по веригата в ЕС може временно да се определи на 50 000-75 000 души. На същата основа заетостта в подразделенията на дружествата, които са използвали китайски стъклени влакна през РП, може да се определи на около 27 000 души.
(131)
Повечето от оказалите съдействие потребители съобщиха, че купуват стъклени влакна както от китайски, така и от други източници, включително от европейски производители. Само една малка част от тях са купували стъклени влакна изключително от КНР. В този сектор има не само голямо разнообразие на дейностите на промишлеността надолу по веригата, но и размерът на тези дружества също може да се различава в значителна степен, като някои от тях са част от действащи на международно равнище големи групи от дружества, докато други са напълно независими.
3.1. Възможно въздействие на мерките по отношение на рентабилността на потребителите
(132)
Въз основа на отговорите на въпросника използващият стъклени влакна потребителски отрасъл на промишлеността изглежда, че е в сравнително добро състояние. Действително повечето от оказалите съдействие потребители съобщиха, че са получавали печалба от производството и продажбите на своите продукти, които съдържат продукта, предмет на разследването през целия разглеждан период, включително през РП. Няколко потребители обаче съобщиха, че имат загуба от тази дейност през РП, но печалбата на редица други е била в границите от 5 % до 10 %.
(133)
Разходите за закупуване на стъклени влакна представляват като цяло значителна част от производствените разходи за продуктите на потребителския отрасъл на промишлеността. Съгласно съобщените данни тази част може да бъде от 10 % до над 50 % в зависимост от произвеждания продукт. Поради това за някои потребители увеличаването на разходите за закупуване на китайски стъклени влакна може да окаже значително отражение върху разходите.
(134)
Въз основа на информацията, съдържаща се в отговорите на въпросника от съдействащите потребители, възможното въздействие на антидъмпинговите мерки върху печалбата може да се оцени средно на около 1 % от оборота на тези подразделения на дружествата потребители, които използват стъклени влакна, но на по-малко от 0,5 % от общия оборот на целите дружества, в който съществуват подразделения, използващи стъклени влакна. С други думи, отражението върху доходността на подразделение, използващо стъклени влакна, и на цялото дружество би било съответно средно около един и по-малко от половин процентен пункт.
(135)
Следва обаче да се отбележи, че при някои дружества потребители посоченото по-горе въздействие би могло да бъде по-голямо, до около 5 % от оборота на дружеството. Предвид равнищата на печалба на някои потребители и дела на стъклените влакна в техните производствени разходи не може да се изключи възможността тяхната рентабилност да бъде засегната от силно повишение на цените на стъклените влакна, освен ако такова повишение на разходите не бъде прехвърлено изцяло или най-малкото в голямата си част върху техните клиенти.
(136)
Като цяло може временно да се заключи, че макар че някои дружества потребители биха могли да бъдат по-силно засегнати от евентуалното въздействие на антидъмпинговите мерки, други потребители вероятно ще бъдат засегнати в по-скоро умерена степен.
3.2. Липса на взаимозаменяемост
(137)
Няколко потребители изтъкнаха, че голяма част от стъклените влакна, необходими на потребителския отрасъл на промишлеността, не могат да бъдат закупени в готово състояние. Вместо това доставчиците трябва да преминат през продължителен и сложен квалификационен процес, който може да отнеме от 6 до 12 месеца без гаранция за успех. Следователно смяната на доставчика, за да се избегне плащането на антидъмпингови мита, би било скъпо, невъзможно в краткосрочен план и рисковано от технологична гледна точка начинание.
(138)
В това отношение се признава, че при някои специални приложения характеристиките на продукта, предмет на разследването, могат действително да доведат до продължителен квалификационен процес, който включва изпитване. Въпреки това, като се имат предвид и коментарите, получени от няколко потребители, към настоящия момент изглежда, че в по-голямата част от случаите съществуват множество източници. Следва също да се припомни, че предназначението на антидъмпинговите мерки не е да лиши определени доставчици от достъп до пазара на Съюза, тъй като всяка от предложените мерки има за цел единствено възстановяване на справедливата търговия и коригиране на изкривеното положение на пазара.
(139)
Поради това се прави временното заключение, че налагането на мерки по отношение на китайските стъклени влакна няма вероятност да доведе до временно преустановяване на снабдяването със суровина на потребителския отрасъл на промишлеността.
3.3. Невъзможност за прехвърляне на увеличенията на себестойността и на увеличената конкуренция от страна на произведени извън ЕС продукти надолу по производствената верига
(140)
Няколко потребители изложиха довода, че не са в състояние да прехвърлят увеличенията на цените на стъклените влакна върху клиентите, закупуващи техните продукти. Тези потребители отбелязаха, че съществува силна конкуренция на пазарите на техните продукти и че ако увеличат цените, техните клиенти биха могли лесно да сменят доставчика.
(141)
Предвид разнообразието от дружества потребители е трудно да се оцени като цяло възможността за потребителите да прехвърлят потенциалните увеличения на себестойността върху своите клиенти. Въпреки това въз основа на данните, съдържащи се в отговорите на въпросника от потребителите, може да се предположи, че дори и даден потребител да не може да прехвърли по-голямата част от увеличението на себестойността на продуктите си, в повечето случаи неговият оборот и рентабилност биха били засегнати само в ограничена степен.
(142)
Що се отнася до конкуренцията, няколко потребители изразиха освен това загриженост, че налагането на антидъмпингови мита би довело до увеличаване на конкуренцията от страна на доставчици извън ЕС на пазара надолу по веригата, тъй като продуктите надолу по производствената верига няма да бъдат предмет на никакви защитни мерки, както и до промяна на вноса от КНР от стъклените влакна към продуктите надолу по производствената верига като съединенията, тъканите и лопатките от композитни материали за вятърни турбини. Всъщност, що се отнася до КНР, бе изложен доводът, че вече е съществувала конкуренция от страна на КНР на много от тези пазари и че би било съвсем логично тя да се увеличи от налагането на мерки по отношение на стъклените влакна. По този начин потребителският отрасъл на промишлеността, както бе заявено, не само ще трябва да плаща по-високи цени за закупуваните от него стъклени влакна, но също така ще трябва да се справя с нарасналата конкуренция. В подобна бизнес среда, както бе заявено, не би било възможно да се прехвърли значителна част от увеличението на цените върху клиентите.
(143)
В това отношение следва да се отбележи, че фактът, че налагането на антидъмпингови мерки би могло да предизвика появата на по-голяма конкуренция, не може да бъде причина за неналагането на подобни мерки, ако те са обосновани. Европейският потребителски отрасъл на промишлеността в областта на стъклените влакна има същите права като преработвателната промишленост в областта на стъклените влакна и има пълното право да прибегне до търговското право на ЕС и да поиска антидъмпингово разследване относно своите продукти, ако има достатъчно основания и може да представи prima facie доказателства за наличието на вредоносен дъмпинг.
(144)
Поради това посоченият по-горе аргумент относно потенциалното увеличение на конкуренцията от страна на произведени извън ЕС продукти надолу по производствената верига не може да оправдае неналагането на антидъмпингови мерки.
3.4. Недостатъчно снабдяване
(145)
Няколко потребители изложиха довода, че след РП вече е имало недостатъчно снабдяване на пазара на Съюза и че налагането на антидъмпингови мерки би влошило положението, тъй като това би довело до намаляване на вноса от КНР, докато този внос е необходим с оглед на голямото и нарастващо търсене.
(146)
Жалбоподателите потвърдиха, че е имало трудности при снабдяването с някои групи от продукти, произвеждани от промишлеността на Съюза, но те са ги счели за временни и предизвикани от недостиг на складови наличности, свързани с възстановяването на пазара след икономическата криза. Те също изложиха довода, че промишлеността на Съюза ще бъде в състояние да посрещне предвидения бъдещ ръст на търсенето от страна на промишлеността на ЕС надолу по веригата, най-вече чрез вкарването в употреба на своя неизползван капацитет, който може лесно да бъде въведен отново в експлоатация, допълнителни технологични подобрения и възстановяване на пещите, в случай че бъдат възстановени добрите равнища на рентабилност.
(147)
В това отношение следва на първо място да се отбележи, че целта на антидъмпинговите мерки е да се коригират нелоялните търговски практики, които оказват вредоносно въздействие върху промишлеността на Съюза, и да се възстанови положението на ефективна конкуренция на пазара на ЕС, а не да се възпрепятства вносът. Следователно въпреки че ценовите равнища в ЕС на разглеждания продукт с произход от КНР най-вероятно ще се увеличат след налагането на антидъмпингови мерки, предлаганите мерки не са такива, че да затворят пазара на Съюза за производителите износители от КНР и следователно ще позволят вносът на разглеждания продукт от КНР да присъства постоянно на пазара на Съюза.
(148)
Що се отнася до възможността на промишлеността на Съюза да компенсира всяка потенциална липса на снабдяване с китайски стъклени влакна, следва да се отбележи, че настоящото равнище на използване на капацитета на промишлеността на Съюза изглежда гарантира, че търсенето на пазара би могло да бъде напълно удовлетворено. Действително дори и общият размер от 116 413 тона на китайския внос на стъклени влакна през РП теоретично би могъл да бъде компенсиран с неизползвания капацитет на промишлеността на Съюза, който се оценява на около 200 000 тона през РП.
(149)
Предвид гореизложеното може временно да се заключи, че въпросът за потенциално недостатъчното снабдяване може да бъде разрешен чрез по-широко използване на капацитета на промишлеността на Съюза, чрез друг внос, както и чрез недъмпингов внос на разглеждания продукт от КНР.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(150)
В заключение се очаква, че налагането на мерки върху дъмпинговия внос на разглеждания продукт от КНР ще даде възможност на промишлеността на Съюза да подобри състоянието си чрез повишаване на обема на продажбите, на продажните цени и на пазарния дял. Въпреки че може да се прояви известно отрицателно въздействие под формата на нараснали разходи за някои потребители, то вероятно ще бъде по-слабо от очакваните ползи за производителите и техните доставчици.
(151)
С оглед на гореизложеното се прави временното заключение, че като се вземат предвид всички фактори, не съществуват непреодолими основания в противовес на налагането на временни мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от КНР. Въпреки това настоящата предварителна оценка може да наложи извършването на допълнителен внимателен анализ след коментарите на заинтересованите страни.
Ж. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(152)
С оглед на заключенията, направени по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза, следва да бъдат наложени временни мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от Китайската народна република с цел да се предотврати причиняването на допълнителна вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
1. Ниво на отстраняване на вредата
(153)
Временните мерки върху вноса с произход от КНР следва да бъдат наложени в размер, достатъчен за отстраняване на вредата, причинена на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос, без да се надвишава установеният дъмпингов марж. При изчисляване на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от вредоносния дъмпинг, се счита, че мерките следва да позволят на промишлеността на Съюза да покрие своите производствени разходи и като цяло да достигне печалба преди данъци, за която основателно може да се очаква да бъде реализирана при нормални условия на конкуренция, т.е. при липсата на дъмпингов внос.
(154)
Промишлеността на Съюза заяви, че за определянето на нивото на отстраняване на вредата следва да се използва целева печалба от 12 %-15 %. Въпреки това представените досега доказателства не показват убедително, че такова равнище на печалбата е минимално необходимото, за да се гарантира жизнеспособността на стопанската дейност на промишлеността на Съюза в този бизнес сектор. При липсата на убедителни доказателства в подкрепа на високото ниво на целева печалба бе временно прието, че целева печалба от 5 % изглежда подходяща за определяне на нивото на отстраняване на вредата.
(155)
На тази основа беше изчислена непричиняваща вреда цена на сходния продукт за промишлеността на Съюза. Непричиняващата вреда цена беше определена като от цената франко завода беше приспаднат действителният марж на печалбата и към така изчислената равновесна цена беше прибавен горепосоченият целеви марж на печалбата.
(156)
В резултат бяха временно установени следните нива на отстраняване на вредата:
Дружество
Ниво на отстраняване на вредата
New Changhai Group
61,4 %
Други съдействащи дружества
104,2 %
Други дружества
104,2 %
2. Временни мерки
(157)
Предвид гореизложеното и в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент се счита, че следва да се наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на разглеждания продукт с произход от КНР на нивото на най-ниските установени дъмпингов марж и ниво на отстраняване на вредата в съответствие с правилото за по-ниското мито, което при всяко положение е дъмпинговият марж.
(158)
Предвид много високото равнище на съдействие на китайските производители износители ставката на временното мито за съдействащите производители износители, на които не е предоставено индивидуално третиране или проучване, и за всички несъдействащи производители износители е едно и също. Въз основа на горепосоченото предлаганите митнически ставки са:
Дружество
Временно мито
New Changhai Group
8,5 %
Други съдействащи дружества
43,6 %
Всички други дружества
43,6 %
(159)
Индивидуалните за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито, посочени в настоящия регламент, бяха определени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Следователно те отразяват ситуацията, установена по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези митнически ставки (за разлика от митото, което се прилага в национален мащаб за „всички други дружества“) са приложими изключително за вноса на продукти с произход от засегнатата държава и произведени от съответните дружества, т.е. от посочените конкретни правни субекти. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент със своето наименование и адрес, включително и от субектите, свързани с конкретно посочените, не могат да се ползват от тези ставки и подлежат на обмитяване по ставката, приложима за „всички други дружества“.
(160)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито (например след промяна на наименованието на субекта или след основаване на нови производствени или търговски единици) следва да се изпраща до Комисията (4) заедно с цялата съответна информация, по-специално относно всяка промяна в дейностите на дружеството, свързани с производството, продажбите на местния пазар и за износ, свързани например с промяната на наименованието или с промяната в структурите за производство и продажби. При необходимост регламентът ще бъде съответно изменян посредством обновяване на списъка на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
(161)
За да се осигури правилното прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на митото за всички други дружества следва да се прилага не само за несъдействащите производители износители, но и за онези производители, които не са имали никакъв износ за Съюза през РП.
З. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(162)
В интерес на доброто управление следва да се определи период, в който заинтересованите страни, които са заявили себе си в срока, определен в известието за откриване, могат да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани. Освен това следва да се уточни, че констатациите относно налагането на мита, направени за целите на настоящия регламент, са временни и могат да бъдат преразгледани при определянето на окончателни мерки,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на нарязани снопчета стъклено влакно с дължина, непревишаваща 50 mm; на ровинги от стъклено влакно, с изключение на ровинги от стъклено влакно, които са импрегнирани и промазани и имат загуба на маса при накаляване над 3 % (както е определено от стандарт ISO 1887); на прежди от нишки от стъклено влакно, с изключение на прежди, които са импрегнирани и промазани и имат загуба на маса при накаляване над 3 % (както е определено от стандарт ISO 1887); и на матове от нишки от стъклено влакно, с изключение на матове от стъклена вата, понастоящем класирани в кодове по КН 7019 11 00, ex 7019 12 00, ex 7019 19 10 и ex 7019 31 00 (кодове по TARIC 7019310029, 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066, 7019191079 и 7019310099) и с произход от Китайската народна република.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от посочените по-долу дружества, е както следва:
Дружество
Антидъмпингово мито (%)
Допълнителен код по TARIC
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. и Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
8,5
A983
Всички други дружества
43,6
A999
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на гаранция, равностойна на сумата на временното мито.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Без да се засяга член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да поискат разгласяване на подробностите, подкрепящи основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани от Комисията.
В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 засегнатите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на неговото влизане в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 15 септември 2010 година.
UREDBA KOMISIJE (EU) št. 812/2010
z dne 15. septembra 2010
o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 7 Uredbe,
po posvetovanju s svetovalnim odborom,
ob upoštevanju naslednjega:
A. POSTOPEK
1. Začetek
(1)
Komisija je 17. decembra 2009 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (2), naznanila začetek protidampinškega postopka pri uvozu nekaterih izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“ ali „zadevna država“).
(2)
Postopek se je začel na podlagi pritožbe, ki jo je 3. novembra 2009 vložila Evropska zveza proizvajalcev steklenih vlaken - APFE („pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 50 %, celotne proizvodnje Unije nekaterih izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken. Pritožba je vsebovala dokazila o dampingu zadevnega izdelka in o znatni škodi, ki iz tega izvira, kar se je štelo kot zadostno, da se upraviči začetek postopka.
2. Strani, ki jih zadeva postopek
(3)
Komisija je pritožnika, druge znane proizvajalce Unije, proizvajalce izvoznike in predstavnike LRK, uvoznike, dobavitelje in uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, vključno z njihovimi združenji, uradno seznanila z začetkom postopka. Zainteresirane strani so imele možnost, da predstavijo svoja stališča v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.
(4)
Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.
(5)
Zaradi domnevno velikega števila proizvajalcev izvoznikov, uvoznikov in proizvajalcev Unije je bilo v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje za določitev dampinga in škode v skladu s členom 17 osnovne uredbe. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru izbrala vzorec, je pozvala vse proizvajalce izvoznike, uvoznike in proizvajalce Unije, da se ji javijo in predložijo, kot določa obvestilo o začetku, osnovne informacije o svojih dejavnostih, povezanih z zadevnim izdelkom v obdobju preiskave (od 1. oktobra 2008 do 30. septembra 2009).
(6)
Osem kitajskih proizvajalcev izvoznikov ali skupin proizvajalcev izvoznikov in sedem proizvajalcev ali skupin proizvajalcev Unije je predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Po proučitvi predloženih informacij in ob upoštevanju velikega števila proizvajalcev izvoznikov in proizvajalcev Unije, ki so bili pripravljeni sodelovati, je bilo sklenjeno, da je za te proizvajalce potrebno vzorčenje (glej uvodni izjavi (12) in (13)).
(7)
Glede nepovezanih uvoznikov so v fazi vzorčenja v preiskavi samo trije uvozniki predložili zahtevane informacije v rokih iz obvestila o začetku. Zato je bilo sklenjeno, da se vzorčenje ne uporabi in da se pošljejo vprašalniki vsem uvoznikom, ki so se javili.
(8)
Da bi vzorčeni proizvajalci izvozniki v LRK lahko predložili zahtevek za tržnogospodarsko obravnavo („TGO“) ali individualno obravnavo („IO“), če tako želijo, jim je Komisija poslala obrazce za zahtevek. Vse vzorčene družbe (vzorčene skupine družb) so zahtevale TGO v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe, ali pa IO, če bi preiskava pokazala, da ne izpolnjujejo pogojev za TGO.
(9)
Komisija je rezultate ugotovitev o TGO razkrila zadevnim proizvajalcem izvoznikom v LRK, organom LRK in pritožniku. Ti so imeli tudi možnost, da predstavijo svoja stališča v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje, če so zanj obstajali posebni razlogi.
(10)
Komisija je poslala vprašalnike vzorčenim proizvajalcem izvoznikom, vzorčenim proizvajalcem Unije, uvoznikom ter vsem znanim uporabnikom in združenjem uporabnikov. V celoti izpolnjene vprašalnike so predložili vzorčeni proizvajalci izvozniki v LRK, vsi vzorčeni proizvajalci Unije, dva uvoznika in 13 uporabnikov.
(11)
Komisija je poiskala in preverila vse informacije, ki so se ji zdele potrebne za začasno ugotovitev dampinga, nastale škode ali nevarnosti škode in interesa Unije. Preveritveni obiski so bili izvedeni v prostorih naslednjih družb:
(a)
proizvajalci izvozniki v LRK:
-
Chongqing Polycomp International Corporation („CPIC“)
-
Jushi Group (Jushi Group Co., Ltd.; Jushi Group Chengdu Co., Ltd.; Jushi Group Jiujiang Co. Ltd.; Jushi P-D Interglas Co. Ltd.; China National Building Materials & Equipment Import and Export Corporation; CNBM International Corporation; Tongxiang Leishi Mineral Powder Co., Ltd.; Tongxiang Juzhen Mining Co., Ltd.; Tongxiang Jinshi Precious Metal Equipment Co., Ltd.; Zhejiang Songyang Mingshi Mining Co., Ltd. in Zhenshi Group Zhejiang Yushi Int Logistics) ter
-
New Changhai Group (Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. in Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd.);
(b)
proizvajalci Unije:
-
Johns Manville Slovakia, Trnava, Slovaška;
-
European Owens Corning Fiberglas, Bruselj, Belgija;
-
Owens Corning France, Chambéry, Francija;
-
PPG Industries BV, Hoogezand, Nizozemska;
(c)
uporabniki Unije:
-
Sabic Europe BV, Sittard, Nizozemska in Genk, Belgija;
-
Sabic Innovative Plastics BV, Bergen op Zoom, Nizozemska;
(d)
proizvajalec v primerljivi državi:
-
Cam Elyaf Sanayii A.Ș, Turčija.
3. Vzorčenje
(12)
Od osmih kitajskih proizvajalcev izvoznikov ali skupin proizvajalcev izvoznikov, ki so se javili, je Komisija v skladu s členom 17 osnovne uredbe izbrala vzorec na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza, ki ga je mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. Izbrani vzorec je sestavljen iz treh (skupin povezanih) družb, ki predstavljajo nad 70 % obsega izvoza sodelujočih strani iz LKR v Unijo. V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe je bilo opravljeno posvetovanje z zadevnimi stranmi, ki niso predložile pripomb.
(13)
Kar zadeva proizvajalce Unije, je sedem proizvajalcev izvoznikov predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Komisija je na podlagi informacij, ki jih je prejela od navedenih sodelujočih proizvajalcev Unije, izbrala vzorec treh po prodaji in proizvodnji največjih (skupin) proizvajalcev Unije, ki predstavljajo 64 % prodaje vseh sodelujočih proizvajalcev Unije.
4. Obdobje preiskave
(14)
Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. oktobra 2008 do 30. septembra 2009 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od leta 2006 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“).
B. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
1. Zadevni izdelek
(15)
Zadevni izdelek, kakor je opisan v obvestilu o začetku, so rezane niti iz steklenega vlakna, dolžine največ 50 mm; rovingi iz steklenega vlakna, trakovi in preja iz steklenih vlaken ter rogoznice iz steklenih vlaken razen rogoznice iz steklene volne („zadevni izdelek“), ki se trenutno uvršča v oznake KN 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 in ex 7019 31 00.
(16)
Zadevni izdelek je surovina, ki se najpogosteje uporablja za termoplastične in duroplastne smole v industriji kompozitov. Taki kompozitni materiali (s steklenimi vlakni ojačane plastike) se uporabljajo v številnih sektorjih: avtomobilska industrija, elektrika/elektronika, vetrnice za mline na veter, gradbeništvo, rezervoarji/cevi, potrošniško blago, vesoljska/vojaška industrija itn.
(17)
Obstajajo štiri osnovne vrste izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken, ki jih zajema ta postopek - tj. rezane niti, rovingi, rogoznice (razen iz steklene volne) in preja. Preiskava je pokazala, da imajo skoraj vse različne vrste zadevnega izdelka kljub različnemu videzu in morebitnim razlikam pri končni uporabi enake osnovne fizikalne, kemijske in tehnične lastnosti ter se v osnovi uporabljajo za iste namene. Vendar je bilo ugotovljeno, da trakovi nimajo enakih osnovnih fizikalnih, kemijskih in tehničnih lastnosti, ker niso brezkončna steklena vlakna, temveč končne niti nepravilne dolžine. Preiskava je tudi pokazala, da je treba izključiti nekatere zelo specifične vrste rovingov in nekatere zelo specifične vrste preje, ki so trenutno uvrščene v oznako KN 7019 12 00 oz. 7019 19 10, saj so te vrste posebno obdelane s prevlečenjem ali impregniranjem in imajo izgubo pri sežigu več kot 3 %, zaradi česa imajo različne fizikalne in kemijske lastnosti.
(18)
Več uporabnikov na koncu proizvodne verige je za prejo trdilo, da jo je treba popolnoma izločiti iz izdelkov na področju uporabe postopka zaradi skoraj neznatne produkcijske baze v Uniji in nenadomestljivosti preje z drugimi vrstami izdelkov.
(19)
Vendar je preiskava pokazala, da obstaja vsaj eno nadomestno povpraševanje (tj. preja se lahko uporablja za številne druge načine uporabe namesto drugih vrst izdelkov, čeprav zaradi razmeroma višje cene preje to ni vedno gospodarsko upravičena možnost), omejena produkcijska baza kakega izdelka ne more biti sama na sebi razlog za izločitev take vrste izdelka s področja uporabe, dokler ima iste osnovne fizikalne, kemijske in tehnične lastnosti ter uporabe kot druge vrste izdelkov. Ker ima preja iz brezkončnih steklenih vlaken enake osnovne lastnosti kot drugi izdelki iz brezkončnih steklenih vlaken, ki so delno medsebojno zamenljivi, je bilo začasno sklenjeno, da ni razloga za izključitev preje iz opredelitve izdelka. Gre pa omeniti, da bo nadaljnji oceni te trditve posvečena posebna pozornost.
2. Podobni izdelek
(20)
Za zadevni izdelek in izdelke iz brezkončnih steklenih vlaken, proizvedene in prodane na domačem trgu LRK ter na domačem trgu Turčije, ki je bila začasno uporabljena kot primerljiva država, ter izdelke iz brezkončnih steklenih vlaken, ki jih industrija Unije proizvede in proda v Uniji, je bilo ugotovljeno, da imajo enake osnovne fizikalne, kemijske in tehnične lastnosti in uporabe. Zato se začasno šteje, da so ti izdelki podobni v skladu s členom 1(4) osnovne uredbe.
C. DAMPING
1. Tržnogospodarska obravnava („TGO“)
(21)
V skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe se v protidampinških preiskavah v zvezi z uvozom s poreklom iz LRK normalna vrednost določi v skladu z odstavki 1 do 6 navedenega člena za tiste proizvajalce, za katere je bilo ugotovljeno, da izpolnjujejo merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe.
(22)
Ta merila so zaradi večje jasnosti povzeta tako:
1.
poslovne odločitve in stroški so posledice tržnih razmer, brez večjega vmešavanja države;
2.
računovodske evidence se neodvisno revidirajo v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi in se uporabljajo za vse namene;
3.
ni večjih izkrivljanj, prenesenih iz nekdanjega sistema netržnega gospodarstva;
4.
stečajno in lastninsko pravo zagotavljata pravno varnost in stabilnost;
5.
valute se menjajo po tržnem tečaju.
(23)
Vsi trije vzorčeni proizvajalci izvozniki ali skupine so v tej preiskavi zahtevali TGO v skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe in v predpisanih rokih izpolnili obrazec zahtevka za TGO:
-
Chongqing Polycomp International Corporation („CPIC“),
-
Jushi Group in
-
New Changhai Group.
(24)
Komisija je pridobila vse potrebne informacije o navedenih vzorčenih proizvajalcih izvoznikih ali skupinah in po presoji preverila informacije, navedene v zahtevku za TGO, in vse druge informacije v prostorih zadevnih družb.
(25)
Pri preiskavi je bilo ugotovljeno, da dva vzorčena proizvajalca izvoznika/skupini proizvajalcev izvoznikov iz LRK nista izpolnjevala/i meril iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe za odobritev TGO.
(26)
Zlasti en proizvajalec izvoznik/skupina proizvajalcev izvoznikov ni mogel/mogla dokazati zadostne neodvisnosti poslovnih odločitev od vmešavanja države. Večino direktorjev v upravnem odboru je imenovala družba v večinski lasti države. Posledično lahko država uspešno ustavi kakršno koli odločitev. Zato je jasno, da ima država večjo vlogo v postopku sprejemanja odločitev v družbi. Poleg tega družba ni mogla dokazati, da ima jasen seznam računovodskih evidenc, ki se neodvisno revidirajo v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi, saj obdavčljivi prihodki družbe niso bili pravilno razkriti v računovodskih izkazih.
(27)
Tudi drugi vzorčeni proizvajalec izvoznik/skupina proizvajalcev izvoznikov ni mogel/mogla dokazati zadostne neodvisnosti poslovnih odločitev od vmešavanja države. Dva trgovca v skupini sta podjetji v državni lasti. Država lahko bistveno posega v odločanje enega proizvajalca izvoznika v skupini zaradi izrecne pravice do veta direktorja, ki predstavlja nadrejeno družbo v večinski lasti države. Ta proizvajalec je nato sam matična družba in večinski delničar dveh drugih proizvajalcev izvoznikov v skupini, tako da država lahko spet bistveno posega v njihovo odločanje. Poleg tega trije proizvajalci izvozniki v skupini niso mogli dokazati, da izpolnjujejo 2. merilo, saj pri dveh ni bila omenjena preferenčna davčna obravnava v računovodskih izkazih, pri tretjem pa revizija ni bila videti neodvisna. Za povrh pet družb v skupini ne izpolnjuje 3. merila (večinoma zaradi netržnih cen za pravice do uporabe zemljišč).
(28)
En vzorčeni proizvajalec izvoznik, ki sestoji iz skupine dveh povezanih družb, je dokazal, da izpolnjujeta merila iz člena 2(7)(c), in jima je lahko bila odobrena TGO.
(29)
Po razkritju ugotovitev TGO so pripombe poslali industrija Unije in dva vzorčena proizvajalca izvoznika/skupini proizvajalcev izvoznikov, za katera/i je bilo predlagano, da se jima ne odobri TGO. Vendar nobena prejeta pripomba ni bila take narave, da bi spremenila ugotovitve o tem.
2. Individualna obravnava („IO“)
(30)
V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se za države, ki jih zajema navedeni člen, po potrebi vzpostavi dajatev na ravni države, razen kadar lahko družbe dokažejo, da izpolnjujejo vsa merila iz člena 9(5) osnovne uredbe. Le zaradi lažjega sklicevanja so na kratko povzeta naslednja merila:
-
lahko pri družbah ali skupnih družbah, ki so v celoti ali deloma v tuji lasti, izvozniki svobodno vrnejo kapital in dobičke v domovino,
-
so izvozne cene ter obseg in pogoji prodaje svobodno določeni,
-
je večina deležev v lasti zasebnikov. Državni uradniki, ki so člani upravnih odborov ali zasedajo ključne vodstvene položaje, morajo biti v manjšini ali pa je treba dokazati, da je družba kljub temu dovolj neodvisna od vmešavanja države,
-
se valute menjajo po tržnih tečajih in
-
vmešavanje države ni takšno, da bi omogočalo izogibanje ukrepom, če se individualnim izvoznikom odobrijo drugačne stopnje dajatve.
(31)
Navedeni vzorčeni družbi/skupini družb, ki jima je bila zavrnjena TGO, sta zahtevali tudi IO, če jima ne bi bila odobrena TGO.
(32)
Na podlagi razpoložljivih informacij je bilo ugotovljeno, da nobena od teh dveh zadevnih družb/skupin družb ni dokazala, da v celoti izpolnjuje vse zahteve za IO iz člena 9(5) osnovne uredbe. Ugotovljeno je bilo namreč, da družbe niso uspele izpolniti merila iz člena 9(5)(c) osnovne uredbe, ki določa, da večina deležev pripada zasebnikom ali je družba dovolj neodvisna od vmešavanja države, saj je bilo pri vseh družbah ugotovljeno, da so nazadnje večinoma v državni lasti, kakor je razloženo v uvodnih izjavah (26) in (27). Kakor je bilo že navedeno, je bilo poleg tega ugotovljeno, da nobena od teh dveh (skupin) družb ni dokazala, da izpolnjuje merilo iz člena 9(5)(e), tj. da vmešavanje države ni takšno, da bi omogočalo izogibanje ukrepom, če se družbam odobrijo drugačne stopnje dajatve. Zato je bilo treba njihove zahteve za IO zavrniti.
(33)
Zato je bilo sklenjeno, da ne gre odobriti IO nobenemu vzorčenemu proizvajalcu izvozniku/skupini proizvajalcev izvoznikov, ki mu/je je bila zavrnjena TGO.
3. Normalna vrednost
3.1. Določitev normalne vrednosti za proizvajalca izvoznika/skupino, ki mu/ji je bila TGO odobrena
(34)
V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe je Komisija za navedenega proizvajalca najprej določila, ali je bila njegova skupna domača prodaja izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken reprezentativna, tj. ali je bil celoten obseg te prodaje najmanj 5 % njegovega skupnega izvoza zadevnega izdelka v Unijo. Pri preiskavi je bilo ugotovljeno, da je bila domača prodaja podobnega izdelka reprezentativna.
(35)
Komisija je nato opredelila tiste vrste izdelka, ki so jih družbe s skupno reprezentativno domačo prodajo prodale na domačem trgu in ki so enake ali zelo podobne vrstam, prodanim za izvoz v Unijo.
(36)
Pri vsaki vrsti, ki jo je proizvajalec izvoznik prodal na domačem trgu in za katero je bilo ugotovljeno, da je primerljiva z vrsto izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken, ki je bila prodana za izvoz na trg Unije, se je ugotavljalo, ali je domača prodaja dovolj reprezentativna za namene člena 2(2) osnovne uredbe. Domača prodaja posamezne vrste izdelka se je štela za dovolj reprezentativno, če je obseg prodaje navedene vrste izdelka neodvisnim strankam na domačem trgu v OP predstavljal okrog 5 % celotnega obsega prodaje primerljive vrste izdelka za izvoz v Unijo. Pri preiskavi je bilo ugotovljeno, da je bila pri vseh vrstah izdelkov razen štirih domača prodaja reprezentativna.
(37)
Komisija je naknadno preverila, ali se lahko za vsako vrsto zadevnega izdelka, ki je bila prodana na domačem trgu v reprezentativnih količinah, šteje, da je bila prodana v običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. Pri tem je bil za vsako vrsto izdelka določen delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu med obdobjem preiskave.
(38)
Kadar je obseg prodaje vrste izdelka, prodane po neto prodajni ceni, ki je enaka izračunanim stroškom proizvodnje ali višja, predstavljal več kot 80 % celotnega obsega prodaje navedene vrste in kadar je bila tehtana povprečna prodajna cena navedene vrste enaka stroškom na enoto ali višja, je bila normalna vrednost po vrstah izdelka izračunana kot tehtano povprečje vseh domačih prodajnih cen za zadevno vrsto izdelka.
(39)
Kadar je obseg dobičkonosne prodaje določene vrste izdelka predstavljal 80 % ali manj celotnega obsega prodaje navedene vrste izdelka ali kadar je bila tehtana povprečna cena navedene vrste nižja od stroškov proizvodnje na enoto, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtana povprečna cena samo dobičkonosne domače prodaje zadevne vrste izdelka.
(40)
Kadar so bile vse vrste izdelkov prodane z izgubo, se je štelo, da niso bile prodane v običajnem poteku trgovine.
(41)
Pri preiskavi je bilo ugotovljeno, da so dobičkonosne prodaje vseh primerljivih vrst izdelkov razen ene predstavljale več kot 80 % skupne domače prodaje, tako da je bila vsa domača prodaja uporabljena pri izračunu povprečne cene za normalno vrednost. Pri eni vrsti izdelkov so bile uporabljene samo dobičkonosne prodaje. Za prodajo štirih vrst izdelkov, ki niso bile prodane v reprezentativnih količinah na domačem trgu, je Komisija za normalno vrednost uporabila ustrezno prilagojene reprezentativne domače cene zelo podobnih vrst.
3.2. Določitev normalne vrednosti za proizvajalce izvoznike/skupine proizvajalcev izvoznikov, ki jim TGO ni bila odobrena
(a) Primerljiva država
(42)
V skladu s členom 2(7) osnovne uredbe je bila normalna vrednost za družbe, ki jim TGO ni bilo mogoče odobriti, določena na podlagi cen ali konstruirane vrednosti v primerljivi državi.
(43)
V obvestilu o začetku postopka je Komisija izrazila svoj namen uporabiti Turčijo kot ustrezno primerljivo državo za določitev normalne vrednosti za LRK in pozvala zainteresirane strani, da predložijo svoje pripombe k temu.
(44)
Dve zainteresirani strani sta se javili in navedli, da naj Turčija ne bi bila ustrezna primerljiva država, čeprav trditve nista nadalje utemeljili. Druga zainteresirana stran je dala pripombo k izbiri primerljive države in predlagala, naj se namesto nje uporabi Indija, ker je Indija na primerljivi stopnji razvitosti kot LRK, trga sta primerljiva, ker so na obeh trgih naprave za vetrno energijo zelo pomembne, in primerljive vrste se proizvajajo podobno. Poleg tega je bil indijski trg opisan kot odprt trg s precejšnjim uvozom. Nazadnje je bilo navedeno, da naj bi bil dostop do surovin primerljiv v obeh državah.
(45)
Komisija se je za sodelovanje obrnila ne proizvajalce podobnih izdelkov v Turčiji, Kanadi, ZDA, Republiki Koreji in Indiji. Vendar je le edini turški proizvajalec izrazil pripravljenost na sodelovanje in predložil izpolnjeni vprašalnik.
(46)
Priznano je, da je Turčija reprezentativna primerljiva država po obsegu domače prodaje. Vendar je normalno vrednost za eno vrsto podobnega izdelka, ki se ne proizvaja v Turčiji, treba konstruirati. Gre pa tudi navesti, da turška protidampinška preiskava v teku za uvoz izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken kaže na morebitno padanje cen na turškem domačem trgu. Ker pa je bila Turčija edina država, ki je privolila v sodelovanje, se začasno sklene, da se Turčija uporabi kot primerljiva država.
(b) Določitev normalne vrednosti
(47)
V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je bila normalna vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni bila odobrena, opredeljena na podlagi preverjenih informacij proizvajalca iz primerljive države, in sicer po splošni metodologiji, ki je bila prej navedena za skupino družb, ki ji je bila odobrena TGO. Kadar so bile vse vrste izdelkov na domačem trgu primerljive države prodane z izgubo ali noben podoben izdelek ni bil prodan, se je normalna vrednost konstruirala v skladu s členom 2(3) in (6) osnovne uredbe.
4. Izvozna cena
(48)
Pri izvozu zadevnega izdelka neodvisnim strankam v Unijo se je v večini primerov izvozna cena določala v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, in sicer na podlagi izvoznih cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo.
(49)
Za maloštevilni izvoz enega proizvajalca izvoznika v svoje povezane družbe v Uniji je bilo ugotovljeno, da je šlo za lastno uporabo in zato ni bil uporabljen pri začasnem izračunu dampinga.
5. Primerjava
(50)
Normalna vrednost in izvozne cene so bile primerjane na podlagi cene franko tovarna. Da bi zagotovili pošteno primerjavo med normalno vrednostjo in izvozno ceno, se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevajo razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen. Ustrezne prilagoditve so bile odobrene v vseh primerih, v katerih je bilo ugotovljeno, da so upravičene, pravilne in podprte s preverjenimi dokazi. Odobrena je bila prilagoditev za posredne davke, čezmorski prevoz in zavarovanje, prevoz v državo izvoznico, stopnjo trgovine (za razlike v distribucijskih kanalih), izdatke pri jamstvu, stroške kredita in bančne stroške.
6. Stopnje dampinga
(51)
Začasne stopnje dampinga so bile izražene v odstotku cene CIF meja Unije, dajatev neplačana.
(52)
V skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe je bila za sodelujočo skupino proizvajalcev izvoznikov, ki ji je bila odobrena TGO, določena individualna stopnja dampinga na podlagi primerjave med tehtano povprečno normalno vrednostjo in tehtano povprečno izvozno ceno.
(53)
Stopnja dampinga za vzorčene družbe, ki jim nista bila odobrena niti TGO niti IO, ter za nevzorčene sodelujoče družbe je bila izračunana kot povprečje treh vzorčenih družb/skupin družb.
(54)
Zaradi visoke ravni sodelovanja v preiskavi, sodelujoče družbe namreč predstavljajo okrog 100 % vsega uvoza iz LRK med OP, je bila za kakršne koli nesodelujoče družbe stopnja dampinga za vso državo določena na podlagi najvišje stopnje, ki je bila ugotovljena za vzorčene družbe/skupine družb.
(55)
Začasne stopnje dampinga so zato naslednje:
Družba
Začasna stopnja dampinga
New Changhai Group
8,5 %
druge sodelujoče družbe
43,6 %
preostalo
43,6 %
D. ŠKODA
1. Proizvodnja Unije in industrija Unije
(56)
V OP je podobni izdelek proizvajalo 11 proizvajalcev Unije. Sedem od teh 11 proizvajalcev je sodelovalo v preiskavi. Ugotovljeno je bilo, da so bili vsi od teh sedem proizvajalcev člani pritožnika in da so predstavljali večji delež, v tem primeru več kot 90 %, celotne proizvodnje podobnega izdelka v Uniji. Od preostalih štirih proizvajalcev Unije je eden tudi pritožnik, dva sta dejavno podprla pritožbo, četrti pa je ni niti podprl niti ji ni nasprotoval. Zato teh 11 proizvajalcev predstavlja industrijo Unije v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe ter bodo v nadaljnjem besedilu navedeni kot „industrija Unije“.
(57)
Kot je navedeno v uvodni izjavi (12), je bil izbran vzorec treh proizvajalcev, kar predstavlja približno 64 % celotne proizvodnje Unije. Ker gre pri dveh od teh proizvajalcev za skupini povezanih družb z več proizvodnimi subjekti v Uniji, sestoji vzorec iz skupno devetih posameznih družb.
(58)
Nekatere zainteresirane strani so izrazile domnevo, da se vzorčeni proizvajalci Unije ne bi smeli šteti za industrijo Unije, ker imajo vsi trije povezane kitajske proizvajalce, ki proizvajajo zadevni izdelek. Preiskava je potrdila, da imata dva od treh vzorčenih proizvajalcev Unije res povezane kitajske družbe proizvajalke. Vendar je bilo ugotovljeno, da kljub tej povezavi ravnanje teh dveh vzorčenih proizvajalcev Unije na noben način ne ogrozi zanesljivosti ugotovitev preiskave. Obseg uvoza teh proizvajalcev Unije iz njunih povezanih družb v LRK je omejen (manj kot 4 % uvoza iz LRK). Poleg tega je mogoče šteti ta uvoz za zanemarljiv v primerjavi s skupno proizvodnjo zadevnih proizvajalcev Unije, ki jih nikakor ni mogoče imeti za uvoznike, saj gre jasno za pristne proizvajalce steklenih vlaken. Nazadnje se ta omejeni uvoz ne pozna na kazalcih škode za zadevne proizvajalce Unije. Zaradi navedenega je Komisija menila, da izločitev katerega koli vzorčenega proizvajalca Unije iz opredelitve industrije Unije ni utemeljena v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.
2. Potrošnja Unije
(59)
Potrošnja Unije je bila ugotovljena na podlagi obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije in Eurostatovih podatkov o obsegu uvoza za trgu Unije.
(60)
Potrošnja Unije je med letom 2006 in OP strmo upadla za 24 %. Vendar se je potrošnja rahlo povečala leta 2007 in v prvi polovici leta 2008.
Preglednica 1
Potrošnja Unije
2006
2007
2008
OP
enote (v tonah)
982 831
1 043 611
1 035 795
748 045
indeksirano
100
106
105
76
3. Uvoz iz zadevne države
3.1. Obseg dampinškega uvoza
(61)
Obseg uvoza zadevnega izdelka iz LRK na trg Unije se je v obravnavanem obdobju bistveno povečeval. Na splošno se je v obravnavanem obdobju uvoz iz LRK povečal za več kot 50 %. Posebno med letoma 2006 in 2008 se je uvoz iz LRK več kot podvojil. Uvoz v OP se je v primerjavi z letom 2008 zmanjšal, vendar je bila stopnja zmanjševanja (25 %) nižja kot stopnja zmanjševanja potrošnje (28 %).
Preglednica 2
Uvoz iz LRK (obseg)
2006
2007
2008
OP
enote (v tonah)
77 283
122 190
155 875
116 413
indeksirano
100
158
202
151
3.2. Tržni delež dampinškega uvoza
(62)
Tržni delež dampinškega uvoza iz LRK se je nenehno povečeval v obravnavanem obdobju. V OP je bil tržni delež kitajskega uvoza 15,6 %, kar je skoraj dvakrat toliko kot njegov tržni delež leta 2006.
Preglednica 3
Uvoz iz LRK (tržni delež)
2006
2007
2008
OP
tržni delež ( %)
7,9 %
11,7 %
15,0 %
15,6 %
indeksirano
100
149
191
198
3.3. Cene
(a) Razvoj cen
(63)
Naslednja preglednica kaže povprečno ceno dampinškega uvoza iz LRK na meji Unije brez plačane carine, kot navaja Eurostat. Povprečna cena uvoza iz LRK se v obravnavanem obdobju ni bistveno spreminjala. To je bilo razvidno kljub precejšnji svetovni podražitvi surovin za proizvodnjo brezkončnih steklenih vlaken v obravnavanem obdobju (kot kaže tudi preglednica 18).
Preglednica 4
Uvoz iz LRK (cene)
2006
2007
2008
OP
Povprečna cena za tono (EUR)
930
936
970
943
indeksirano
100
101
104
101
(b) Nelojalno nižanje prodajnih cen
(64)
Primerjava cen posameznih vrst je bila opravljena med prodajnimi cenami kitajskih proizvajalcev izvoznikov in prodajnimi cenami v Uniji vzorčenih proizvajalcev Unije. V ta namen so se cene vzorčenih proizvajalcev Unije, zaračunane nepovezanim strankam, primerjale s cenami vzorčenih proizvajalcev izvoznikov zadevne države. Če je bilo to potrebno, so bile izvedene prilagoditve zaradi upoštevanja razlik v stopnji trgovine in stroškov, nastalih po uvozu.
(65)
Primerjava je pokazala, da je bil v OP uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz LRK prodani v Uniji po cenah, ki so nelojalno nižale cene industrije Unije za 23 % do 39 %.
4. Gospodarski položaj industrije Unije
4.1. Uvodne opombe
(66)
Komisija je v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe proučila vse pomembne gospodarske dejavnike in kazalce, ki vplivajo na stanje industrije Unije. V nadaljevanju prikazani podatki se nanašajo na celotno industrijo Unije glede prodaje in tržnih deležev ter na vzorčene proizvajalce glede vseh preostalih kazalcev.
4.2. Proizvodnja
(67)
Obseg proizvodnje Unije je ostal razmeroma stanoviten od leta 2006 do leta 2008, vendar je strmo padel med OP:
Preglednica 5
Industrija Unije - proizvodnja
vzorčeni proizvajalci
2006
2007
2008
OP
enote (v tonah)
495 942
508 837
502 729
312 824
indeksirano
100
103
101
63
4.3. Proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
(68)
Proizvodnja zmogljivost industrije Unije se je gibala tako:
Preglednica 6
Industrija Unije - proizvodna zmogljivost
vzorčeni proizvajalci
2006
2007
2008
OP
zmogljivost (v tonah)
575 900
573 600
585 350
510 700
indeksirano
100
100
102
89
izkoriščenost zmogljivosti ( %)
86 %
89 %
86 %
61 %
indeksirano
100
103
100
71
(69)
V OP se je proizvodna zmogljivost zmanjšala. Ob nižanju cen in izgubi tržnega deleža, ki ju je povzročil dampinški uvoz iz LRK, je bilo namreč več proizvodnih linij odpravljenih, začasno zaprtih ali zmanjšanih. Kljub temu zmanjšanju proizvodne zmogljivosti je stopnja izkoriščenosti zmogljivosti upadla s 86 % na 61 %, tj. za 29 %.
4.4. Zaloge
(70)
Naslednja preglednica kaže, da so se zaloge leta 2007 sprva zmanjšale, ko je potrošnja največja, potem pa so se močno povečale leta 2008 zaradi nenadnega padca povpraševanja v četrtem četrtletju navedenega leta. V OP so se zaloge vrnile na običajnejše ravni.
Preglednica 7
Industrija Unije - zaloge
vzorčeni proizvajalci
2006
2007
2008
OP
enote (v tonah)
88 968
73 018
123 910
82 160
indeksirano
100
82
139
92
4.5. Obseg prodaje (industrija Unije skupaj)
(71)
Obseg prodaje vseh proizvajalcev Unije na trgu EU, vključno s prodajo za lastno uporabo, se je gibal tako:
Preglednica 8
Industrija Unije - prodaja EU (obseg)
vsi proizvajalci EU
2006
2007
2008
OP
enote (v tonah)
737 818
743 784
706 746
520 064
indeksirano
100
101
96
70
(72)
Obseg prodaje industrije Unije kot celote je padel za 30 %. Leta 2007 je industrija Unije povečala obseg prodaje zadevnega izdelka na trgu Unije za samo 1 %, čeprav se je potrošnja Unije povečala za 6 % (kot kaže preglednica 1). To pomeni, da industrija Unije v navedenem obdobju ni imela koristi od povečanja potrošnje. Nato se je leta 2008 in v OP obseg prodaje industrije Unije močno zmanjšal.
4.6. Tržni delež (industrija Unije skupaj)
(73)
Tržni delež industrije Unije se je močno zmanjšal v letih 2007 in 2008, čemur je sledilo rahlo okrevanje v OP. Na splošno pa je industrija Unije izgubila 5,6 odstotnih točk tržnega deleža v obravnavanem obdobju, medtem ko se je tržni delež dampinškega uvoza iz LRK v obravnavanem obdobju skoraj podvojil, kot kaže preglednica 3.
Preglednica 9
Industrije Unije - tržni delež
vsi proizvajalci EU
2006
2007
2008
OP
tržni delež EU ( %)
75,1 %
71,3 %
68,2 %
69,5 %
indeksirano
100
95
91
93
4.7. Prodajne cene
(74)
Glede povprečnih prodajnih cen naslednja preglednica kaže, da industrija Unije ni mogla povišati prodajnih cen nepovezanim strankam v obravnavanem obdobju. Nasprotno so se povprečne cene znižale za 2 %, kar je še opaznejše ob povišanju cen surovin. Industrija Unije namreč višjih stroškov surovin ni mogla vključiti v prodajne cene, ker je dampinški uvoz iz LRK potiskal cene na trgu Unije navzdol.
Preglednica 10
Industrija Unije - prodaja EU (povprečne cene)
vzorčeni proizvajalci
2006
2007
2008
OP
EUR/tona
1 179
1 166
1 192
1 159
indeksirano
100
99
101
98
4.8. Zaposlenost
(75)
Stopnja zaposlenosti proizvajalcev Unije kaže, da je industrija Unije racionalizirala proizvodnjo skozi vse obravnavano obdobje, da bi znižala stroške proizvodnje in izravnala višje stroške za surovine. Število zaposlenih se je namreč zmanjšalo za 20 odstotnih točk v vsem obdobju, z zmanjšanjem za 15 odstotnih točk v samem obdobju med letom 2007 in OP.
Preglednica 11
Industrija Unije - zaposlenost
vzorčeni proizvajalci
2006
2007
2008
OP
število zaposlenih oseb
4 114
3 890
3 705
3 302
indeksirano
100
95
90
80
4.9. Produktivnost
(76)
Kot posledica prizadevanj industrije Unije, opisanih v prejšnji uvodni izjavi, se je produktivnost delovne sile proizvajalcev Unije precej povečala v letih 2007 in 2008. Ta pozitivni razvoj se je obrnil v OP, zaradi česar se je produktivnost zmanjšala za 21 % v obravnavanem obdobju. Ta obrat v produktivnosti je delno posledica upada povpraševanja, delno pa dampinškega uvoza iz LRK, ki je nelojalno močno nižal prodajne cene industrije Unije, zaradi česar je proizvodnja zelo upadla, zaposleni na enoto proizvedenega steklenega vlakna pa so se s tem povečali.
Preglednica 12
Industrija Unije - produktivnost
vzorčeni proizvajalci
2006
2007
2008
OP
tone na zaposlenega
121
131
136
95
indeksirano
100
108
113
79
4.10. Plače
(77)
V obravnavanem obdobju je industriji Unije uspelo obvladati povišanje stroškov dela. Naslednja preglednica namreč kaže, da so se povprečne plače na leto rahlo povečale v letih 2007 in 2008, vendar so se zmanjšale v OP. V vsem obdobju so se stroški dela znižali za 3 %. To znižanje pa bi bilo izrazitejše, če navedeno gibanje ne bi vključevalo stroškov zneskov odpravnin.
Preglednica 13
Industrija Unije - stroški dela
vzorčeni proizvajalci
2006
2007
2008
OP
plače na leto (EUR)
42 649
43 257
43 991
41 394
indeksirano
100
101
103
97
4.11. Dobičkonosnost in donosnost naložb
(78)
Dobičkonosnost industrije Unije je bila določena tako, da se je čisti dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka izrazil kot odstotek prihodkov od te prodaje. Pri ugotavljanju dobičkonosnosti proizvajalcev Unije so bili preverjeni zneski prilagojeni, da na to analizo ne bi vplivala izredna vprašanja, ki so lastna posameznim družbam in so imela nesorazmerne posledice na njihove zneske dobička v kakem obdobju. Po teh prilagoditvah sta se pri vzorčenih proizvajalcih dobičkonosnost in donosnost naložb, povezanih s prodajo podobnega izdelka v Uniji, v obravnavanem obdobju gibali tako:
Preglednica 14
Industrija Unije - dobičkonosnost in donosnost naložb
vzorčeni proizvajalci
2006
2007
2008
OP
čisti dobiček (kot % prometa)
0,3 %
4,7 %
3,5 %
-15,0 %
donosnost naložb
2,5 %
6,2 %
3,0 %
-16,8 %
(79)
Kot kaže zgornja preglednica, je večji del obravnavanega obdobja industrija Unije lahko dosegala omejene stopnje dobička, razen leta 2007, ko je povprečna stopnja dobičkonosnosti dosegla 4,7 %. Namesto dobička je v OP nastala velikanska izguba: povprečna stopnja izgube industrije Unije je znašala kar 15 %.
(80)
Pri donosnosti naložb, izraženih kot dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb, se zdi, da je ta kazalec sledil gibanju dobičkonosnosti. Na splošno je donosnost naložb ostala precej omejena skozi vse obravnavano obdobje razen leta 2007. Nazadnje je v OP povprečna donosnost naložb industrije Unije upadla na - 16,8 %.
(81)
Ta ranljivi finančni položaj je nastal kljub povečani potrošnji v obdobju med letoma 2006 in 2008, kot je opisano v uvodni izjavi (60), in kljub prizadevanjem industrije Unije za racionalizacijo stroškov proizvodnje, kot je opisano v uvodnih izjavah (75) in (76). V obravnavanem obdobju je močno naraščajoči obseg poceni dampinškega uvoza iz LRK prizadel obseg prodaje industrije Unije in pri tem tudi močno znižal cene. Ti dejavniki so vplivali na finančni položaj industrije Unije. To se najbolje pokaže v dramatični izgubi 15 % v OP.
4.12. Denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala
(82)
Neto denarni tok iz poslovanja se je gibal tako:
Preglednica 15
Industrija Unije - denarni tok
vzorčeni proizvajalci
2006
2007
2008
OP
denarni tok (EUR)
34 261 986
17 230 139
7 452 912
-22 001 723
indeksirano
100
50
22
-64
(83)
Ta preglednica potrjuje ranljivi finančni položaj industrije Unije v obdobju 2006-2008 in posledično dramatično poslabšanje v OP.
4.13. Naložbe
(84)
V obravnavanem obdobju so se naložbe vzorčenih proizvajalcev gibale tako:
Preglednica 16
Industrija Unije - naložbe
vzorčeni proizvajalci
2006
2007
2008
OP
neto naložbe (EUR)
40 089 991
20 804 311
43 613 463
28 387 044
indeksirano
100
52
109
71
(85)
V letih viška 2006 in 2008 je bila raven naložb razmeroma visoka zaradi ponovnega postavljanja peči. V tej kapitalsko intenzivni industriji je treba peči na novo postaviti vsakih 7 do 10 let, stroški pri postavitvi peči pa lahko znašajo od 8 do 13 milijonov EUR (razpon je naveden zaradi zaupnosti). Dobršen del drugih, bolj strukturnih visokih stroškov naložb je povezan s porabo zlitin iz puš in posledično njihovo ponovno postavitvijo.
4.14. Višina dejanske stopnje dampinga
(86)
Stopnja dampinga za uvoz iz LRK je zelo visoka, kot je navedeno v uvodni izjavi (55). Glede na obseg, tržni delež in cene dampinškega uvoza se učinek stopenj dampinga ne more obravnavati kot zanemarljiv.
5. Sklep o škodi
(87)
Kljub resnim prizadevanjem industrije Unije, da bi povečala svojo konkurenčnost, večina kazalcev škode za industrijo Unije kaže negativno gibanje v obravnavanem obdobju. To je posebno opazno pri analizi kazalcev za finančno uspešnost industrije Unije, zlasti donosnosti naložb, denarnega toka in dobičkonosnosti, ki so se vsi gibali zelo negativno. Poleg tega so kazalci za proizvodnjo, proizvodno zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje in tržni delež prav tako potrdili jasno poslabšanje gibanja.
(88)
Hkrati je uvoz steklenih vlaken iz LRK nelojalno zniževal cene industrije Unije za do 39 % v OP in industrija Unije je izgubila 5 odstotnih točk tržnega deleža v manj kot štirih letih.
(89)
Glede na navedeno se začasno sklene, da je industriji Unije nastala znatna škoda v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.
E. VZROČNA ZVEZA
1. Uvod
(90)
Komisija je v skladu s členom 3(6) in (7) osnovne uredbe proučila, ali je dampinški uvoz povzročil škodo industriji Unije do stopnje, ki se lahko opredeli kot znatna. Poleg dampinškega uvoza so bili proučeni tudi drugi znani dejavniki, ki bi lahko istočasno povzročili škodo industriji Unije, s čimer se je zagotovilo, da se morebitna škoda zaradi teh drugih dejavnikov ni pripisala dampinškemu uvozu.
2. Učinek dampinškega uvoza
(91)
Med letom 2006 in OP se je obseg dampinškega uvoza zadevnega izdelka povečal za 51 %, zaradi česar se je tržni delež Unije povečal za 98 %, od 7,9 % na 15,6 %.
(92)
To povečanje dampinškega uvoza zadevnega izdelka iz LRK v obravnavanem obdobju se je ujemal z gibanjem navzdol pri večini kazalcev škode za industrijo Unije. Industrija Unije je izgubila 5,6 odstotnih točk tržnega deleža in njene prodajne cene so se znižale za 2 % zaradi pritiska na cene poceni dampinškega uvoza na trgu Unije. Precejšnje nelojalno nižanje prodajnih cen je preprečilo, da bi industrija Unije v sprejemljivem obsegu prenesla povišane stroške proizvodnje v prodajne cene, kar je povzročilo nizke stopnje dobičkonosnosti, v OP pa negativne.
(93)
Gre omeniti, da se je tržni delež dampinškega uvoza iz LRK še naprej povečeval celo v OP. Kakor navaja tudi uvodna izjava (62), se je drugače povedano obseg dampinškega uvoza iz LRK zmanjševal počasneje kot potrošnja Unije.
(94)
Nekatere zainteresirane strani so trdile, da ni vzročne zveze med dampinškim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. Eden od argumentov za to je, da se razlika med prodajnimi cenami na Kitajskem in v Uniji ni bistveno spremenila skozi vse obravnavano obdobje, medtem ko je dobičkonosnost industrije Unije v istem času nihala. Glede tega je treba upoštevati, da na prodajo industrije Unije ni močno pritiskala samo raven cen, ampak tudi obseg že poceni dampinškega uvoza. In četudi bi drugi dejavniki igrali vlogo pri poslabšanem stanju industrije Unije in s tem kako vplivali na gibanje dobičkonosnosti v industriji Unije, to nikakor ne more blažiti posledic dampinškega uvoza iz LRK, ki je stalno nelojalno zniževal prodajne cene Unije, zlasti ker se je to dogajalo na razmeroma stanovitni ravni, kljub spremembam na trgu, kot sta rast in upad potrošnje ali spremembe cen surovin.
(95)
Podoben argument je bil dan za domnevno pomanjkanje zveze med vrednostmi dobičkonosnosti industrije Unije in spremembami njenega tržnega deleža. Ravni dobičkonosnosti industrije Unije so se na primer začasno izboljšale od leta 2006 do 2007 kljub padcu njenega tržnega deleža. To je bilo delno zaradi okrepljenih razmer na trgu Unije leta 2007 (glej 6-odstotno povečanje potrošnje Unije v uvodni izjavi (60)). Pomembnejše pa je, da se je industrija Unije v letih 2006 in 2007 osredotočila na racionalizacijo proizvodnje z zniževanjem proizvodnih stroškov, kar je ravno tako imelo posledice na ravni dobičkonosnosti. Drugi primer je rahlo povečanje tržnega deleža industrije Unije med letom 2008 in OP, medtem ko je njena stopnja dobičkonosnosti upadla na hudo 15-odstotno izgubo. Vendar je v istem obdobju tudi dampinški uvoz iz LRK lahko povečal svoj tržni delež, medtem ko je še vedno nelojalno precej zniževal prodajne cene v Uniji. Zaradi tega je industrija Unije imela zelo veliko izgubo. Oba primera namreč kažeta, da se en ali dva ločena kazalca ne moreta upoštevati sama pri merjenju posledic dampinškega uvoza na stanje industrije Unije.
(96)
Glede na navedeno se začasno sklene, da je poceni dampinški uvoz iz LRK, ki je vstopil na trg Unije v velikem in stalno naraščajočem obsegu ter ki je nelojalno občutno zniževal prodajne cene industrije Unije skozi vse obravnavano obdobje, znatno negativno vplival na gospodarsko stanje industrije Unije.
3. Učinek drugih dejavnikov
3.1. Uvoz iz tretjih držav
(97)
V obravnavanem obdobju je potekal omejen uvoz iz tretjih držav. Skupni tržni delež uvoza iz držav, ki niso LRK, se je zmanjšal za 2 odstotni točki, in sicer od 17 % na 15 %. Drugi največji vir uvoza, Norveška, je imela v OP tržni delež 3,3 %. Turčija je imela v OP tržni delež 2,5 % in je bila četrti največji vir uvoza, ZDA so imele v OP tržni delež pod 2 %.
Preglednica 17
Uvoz iz drugih držav
Država
2006
2007
2008
OP
Norveška
obseg (v tonah)
34 990
28 834
35 410
24 993
tržni delež ( %)
3,6 %
2,8 %
3,4 %
3,3 %
povp. cena (EUR)
1 254
1 412
1 360
1 256
Turčija
obseg (v tonah)
28 981
25 035
20 658
18 874
tržni delež ( %)
2,9 %
2,4 %
2,0 %
2,5 %
povp. cena (EUR)
1 097
1 155
1 202
1 077
ZDA
obseg (v tonah)
22 921
24 246
20 447
13 569
tržni delež ( %)
2,3 %
2,3 %
2,0 %
1,8 %
povp. cena (EUR)
2 309
2 101
2 506
2 615
Malezija
obseg (v tonah)
9 541
25 569
35 200
12 601
tržni delež ( %)
1,0 %
2,5 %
3,4 %
1,7 %
povp. cena (EUR)
979
1 019
1 022
1 025
Tajvan
obseg (v tonah)
19 318
18 150
14 655
11 285
tržni delež ( %)
2,0 %
1,7 %
1,4 %
1,5 %
povp. cena (EUR)
1 193
1 146
1 069
975
Indija
obseg (v tonah)
4 365
11 231
3 757
5 361
tržni delež ( %)
0,4 %
1,1 %
0,4 %
0,7 %
povp. cena (EUR)
1 308
1 232
1 315
1 240
Republika Koreja
obseg (v tonah)
7 959
5 974
13 934
5 116
tržni delež ( %)
0,8 %
0,6 %
1,3 %
0,7 %
povp. cena (EUR)
1 430
1 607
894
1 004
Japonska
obseg (v tonah)
21 671
10 727
11 174
4 609
tržni delež ( %)
2,2 %
1,0 %
1,1 %
0,6 %
povp. cena (EUR)
1 197
1 315
1 401
1 804
Mehika
obseg (v tonah)
4 894
9 713
7 226
3 689
tržni delež ( %)
0,5 %
0,9 %
0,7 %
0,5 %
povp. cena (EUR)
1 488
1 204
1 289
1 359
Kanada
obseg (v tonah)
4 136
3 309
2 196
2 244
tržni delež ( %)
0,4 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
povp. cena (EUR)
1 303
2 025
1 761
2 146
druge države
obseg (v tonah)
8 954
14 848
8 519
9 227
tržni delež ( %)
0,9 %
1,4 %
0,8 %
1,2 %
povp. cena (EUR)
1 517
1 527
1 891
1 615
(98)
Ta preglednica, ki temelji na Eurostatovih podatkih, kaže, da so tudi povprečne ravni cen na meji Unije na splošno dosti višje kot cene uvoza iz LRK, kot povzema uvodna izjava (63). Pri primerjavi teh cen po Eurostatu s prodajnimi cenami industrije Unije iz uvodne izjave (74) je bilo za uvoz iz Turčije videti, da nelojalno znižuje prodajne cene industrije Unije v OP. Vendar je uvoz iz Turčije v OP imel le 2,5-odstotni tržni delež, kar je pod njenim tržnim deležem leta 2006. Poleg tega so bile cene tega uvoza stalno precej nad ravnmi cen uvoza iz LRK, in sicer za 14 % do 23 %. Tudi za uvoz iz Malezije, Tajvana in Republike Koreje je videti, da je pod cenami industrije Unije, vendar so njihovi tržni deleži omejeni in se še krčijo. Zato se za uvoz iz Turčije, Malezije, Tajvana in Republike Koreje ali uvoz iz katere koli druge tretje države ni štelo, da negativno vpliva na stanje industrije Unije. Glede na navedeno je primerno začasno skleniti, da uvoz iz drugih držav ni pretrgal vzročne zveze med ugotovljenim dampingom in znatno škodo za industrijo Unije.
3.2. Vpliv gospodarske krize
(99)
Več strani je trdilo, da je škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, povzročila gospodarska kriza, zaradi katere je povpraševanje strmo upadlo.
(100)
Med letom 2008 in OP je bilo namreč mogoče opaziti močan padec potrošnje Unije, kot navaja uvodna izjava (60). To zmanjšanje je bilo 28-odstotno in priznano je, da ga je povzročila gospodarska kriza, ki je v tistem času prizadela Unijo. Večino sektorjev, ki uporabljajo izdelke, ki vsebujejo izdelek v preiskavi (avtomobilska industrija, vetrna energija, gradbeništvo itn.), je gospodarska kriza hudo prizadela, zaradi česar je na začetku verige upadlo povpraševanje po steklenih vlaknih.
(101)
Vendar je povečani dampinški uvoz iz LRK, ki je nelojalno občutno nižal prodajne cene industrije Unije, še povečal negativne učinke upada gospodarske rasti in zmanjševanja povpraševanja. Čeprav bi se zato lahko štelo, da je gospodarska recesija prispevala k škodi v OP, to nikakor ne more zmanjšati škodljivega učinka zelo poceni dampinškega uvoza iz LRK na trg Unije skozi vse obravnavano obdobje. Tudi ob čedalje manjši prodaji bi industrija Unije zmogla vzdrževati sprejemljiv obseg in cene ter s tem omejila negativni vpliv upada potrošnje. Vendar bi to bilo mogoče le, če ne bi bilo nepoštene konkurence poceni dampinškega uvoza na trgu. Še več, vpliv kitajskega dampinškega uvoza, ki je nelojalno precej nižal prodajne cene Unije v OP, je mogoče šteti za še bolj škodljivega v času gospodarske krize.
(102)
Glede na navedeno upada gospodarske rasti ni mogoče šteti za mogoči vzrok pretrganja vzročne zveze med škodo za industrijo Unije in dampinškim uvozom iz LRK.
3.3. Razvoj kitajskega obsega uvoza in finančnega položaja industrije Unije
(103)
Nekatere zainteresirane strani so trdile, da ni vzročne zveze med dampinškim uvozom in finančnim položajem industrije Unije, ker je ta dosegla najboljše stopnje dobičkonosnosti v letih, ko je uvoz zadevnega izdelka iz LRK imel največji obseg, in bila najmanj uspešna, ko se je uvoz iz LRK spustil na najnižjo raven v obravnavanem obdobju.
(104)
Pri tem gre najprej omeniti, da je gibanje potrošnje, zlasti upad gospodarske rasti v OP, vsekakor vplivalo na obseg uvoza iz LRK in finančni položaj industrije Unije zaradi svetovnega pomena krize.
(105)
Kakor je bilo že navedeno, pa je dampinški uvoz iz LRK nelojalno precej nižal prodajne cene industrije Unije v OP, tj. med upadom gospodarske rasti. Povrhu je proizvajalcem izvoznikom iz LRK uspelo še rahlo povečati svoj tržni delež tudi v času upada gospodarske rasti, medtem ko je industrija Unije imela hude izgube, ker ni mogla prodajati po ugodnejši ceni.
(106)
Lahko se namreč oceni, da sta navedeno nelojalno nižanje prodajnih cen ob čedalje večjem tržnem deležu dampinškega uvoza iz LRK povzročila še več škode industriji Unije, kot če bi to potekalo v času brez spremenljive potrošnje zaradi upada gospodarske rasti.
(107)
Glede na navedeno nikakor ni mogoče skleniti, da se primerjava golega gibanja obsega dampinškega uvoza iz LRK in finančne uspešnosti industrije Unije lahko šteje za dejavnik, ki bi pretrgal vzročno zvezo med dampinškim uvozom in škodo za industrijo Unije.
3.4. Upad izvoza in/ali prodaje za lastno uporabo v industriji Unije
(108)
Nekatere zainteresirane strani so trdile, da naj bi dobičkonosnost industrije Unije domnevno poslabšal upad izvoza ali upad proizvodnje za lastno uporabo, ne pa upad njihove prodaje v Uniji. Pri tem gre najprej spomniti, da so bili z izjemo obsega prodaje vsi kazalci škode, vključno z dobičkonosnostjo, ocenjeni na podlagi prodaje na trgu Unije nepovezanim strankam. Drugače povedano, izvoz in prodaja za lastno uporabo sta izločena iz izračuna. Nadalje je res, da se je obseg izvoza zmanjšal za spoznanje hitreje kot prodaja Unije, ampak to se ni zgodilo pri proizvodnji za lastno uporabo, ki je v vsem obravnavanem obdobju predstavljala med 22,4 % in 24,4 % skupne prodaje Unije. Poleg tega pa zaradi pomena izvoza v primerjavi s prodajo industrije Unije v EU (nihanja med 10 % in 14 % skozi vse obravnavano obdobje) te prodaje ni mogoče šteti za tako pomembno, da bi postavila pod vprašaj vzročno zvezo med dampinškim uvozom in vplivom na industrijo Unije. Ta argument se torej zavrne.
3.5. Povečana zmogljivost industrije Unije in povišani stroški proizvodnje
(109)
Ena zainteresirana stran je trdila, da je upad industrije Unije povzročila napačna odločitev za povečanje zmogljivosti. Pri tem gre najprej omeniti, da je bil trg steklenih vlaken več let rastoč trg in da odločitve za povečanje zmogljivosti v nekaterih obratih ni mogoče šteti za nerazumno poslovno načrtovanje ob čedalje večji potrošnji. Poleg tega gre omeniti, da se je v celoti gledano v obravnavanem obdobju zmogljivost industrije Unije pravzaprav zmanjšala (glej uvodno izjavo (68)).
(110)
V vsakem primeru gre omeniti, da je industriji Unije uspelo znižati stroške na enoto glavnih surovin kljub povišanju stroškov surovin v obravnavanem obdobju:
Preglednica 18
Stroški surovin in stroški na enoto proizvedenih steklenih vlaken
2006
2007
2008
OP
cena/tona surovine (3)
100
106
104
102
strošek surovine/tona steklenih vlaken (3)
100
99
97
94
(111)
Navedeno gibanje stroškov surovin na proizvedeno enoto steklenih vlaken je posledica naložb v večjo učinkovitost in konkurenčnost. Industrija Unije je namreč sprejela več ukrepov za okrepitev in racionalizacijo proizvodnih postopkov in vhodnih stroškov v obravnavanem obdobju.
(112)
Pri stroških dela, kot je bilo že navedeno v uvodnih izjavah (75) do (77), je industrija Unije zmanjšala število zaposlenih za 20 % v obravnavanem obdobju, medtem pa so se povprečne plače zmanjšale celo brez izločitve precejšnjih odpravnin.
(113)
Zaradi teh razlogov se zavrne argument, da je slabšanje industrije Unije posledica povišanih proizvodnih stroškov, mogoče zaradi neučinkovitosti ali visokih stroškov dela.
3.6. Konkurenčnost dampinškega uvoza iz LRK in samopovzročena škoda s povezanimi kitajskimi proizvajalci
(114)
Navedeno je bilo, da sta bolj kot damping izdelka v preiskavi škodo povzročila obseg proizvodnje in sodobna tehnologija, ki ju uporabljajo kitajski izvozniki. V celoti gledano se lahko ugotovi, da imajo proizvajalci Unije tudi proizvodnjo velikega obsega in sodobne proizvodnje postopke.
(115)
Ena zainteresirana stran je navedla, da si je industrija Unije verjetno sama prizadejala samopovzročeno škodo z uvozom od kitajskih proizvajalcev, povezanih z njo. Pri tem gre omeniti, da je bil obseg takega uvoza zelo omejen po proizvodnji industrije Unije in uvozu zadevnega izdelka iz LRK, kakor navaja uvodna izjava (58).
(116)
Zato ne pomanjkanja konkurenčnosti ne uvoza od povezanih kitajskih proizvajalcev ni mogoče šteti za dejavnik, ki bi pretrgal vzročno zvezo med dampinškim uvozom iz LRK in ugotovljeno škodo.
4. Sklep o vzročni zvezi
(117)
Skratka, iz zgornje analize je razvidno, da se je uvoz steklenih vlaken iz LRK po količinah močno povečeval v obravnavanem obdobju in s tem postopno zmanjševal tržni delež industrije Unije. Poleg tega so te povečane količine, ki so vstopile na trg Unije po dampinških cenah, nelojalno močno zniževale prodajne cene industrije Unije in ji s tem preprečevale, da na svoje stranke prenese višje stroške surovin. Čeprav je industrija Unije nekaj časa zmogla izravnavati negativne učinke tega pritiska z izboljšanjem učinkovitosti, to ni bilo več mogoče, ko je gospodarska kriza občutno zmanjšala raven povpraševanja.
(118)
Analizirani so bili tudi drugi dejavniki, ki bi lahko povzročili škodo industriji Unije. Pri tem se je pokazalo, da uvoz iz tretjih držav, posledice gospodarske krize, gibanje druge prodaje industrije Unije in drugi dejavniki, vključno s tistimi iz uvodnih izjav (97) do (116), niso videti taki, da bi pretrgali vzročno zvezo, ki je bila ugotovljena med dampinškim uvozom in škodo za industrijo Unije.
(119)
Na podlagi zgornje analize, pri kateri so bili vsi znani dejavniki, ki vplivajo na položaj industrije Unije, ustrezno ločeni od škodljivega učinka dampinškega uvoza, se začasno sklene, da je uvoz iz LRK industriji Unije povzročil znatno škodo v smislu člena 3(6) osnovne uredbe.
F. INTERES UNIJE
(120)
Komisija je v skladu s členom 21 osnovne uredbe proučila, ali kljub sklepom o dampingu, škodi in vzročni zvezi obstajajo nujni razlogi, zaradi katerih bi bilo mogoče skleniti, da sprejetje ukrepov v tem primeru ni v interesu Unije. V ta namen in v skladu s členom 21(1) osnovne uredbe je Komisija proučila verjeten vpliv možnih ukrepov na vse vključene strani in verjetne posledice nesprejetja ukrepov.
(121)
Komisija je poslala vprašalnike neodvisnim uvoznikom in uporabnikom. Skupaj je bilo poslanih 60 vprašalnikov. Dva uvoznika in 13 uporabnikov je nato predložilo izpolnjene vprašalnike v predpisanem roku. Poleg tega je med postopkom več uvoznikov in uporabnikov z dopisi izrazilo nasprotovanje vsem morebitnim ukrepom za ta primer.
1. Interes industrije Unije
(122)
Kot navaja uvodna izjava (56), je v OP podobni izdelek proizvajalo 11 proizvajalcev Unije. Osem pritožnikov je predstavljalo več kot 90 % proizvodnje Unije; še dva sta podprla pritožbo, medtem ko 11. družba je ni niti podprla niti ji ni nasprotovala.
(123)
Tri vzorčene družbe, ki so predstavljale približno 60 % skupne proizvodnje Unije, so zaposlovale 3 300 oseb, ki so bile neposredno udeležene pri proizvodnji, prodaji in upravljanju podobnega izdelka. Gre spomniti, da so kazalci škode pokazali splošno negativno gibanje in da so bili resno prizadeti zlasti kazalci škode za tržni delež in finančno uspešnost industrije Unije, kot so dobičkonosnost, donosnost naložb in denarni tok. V obravnavanem obdobju se je dobičkonosnost industrije Unije zmanjšala z že zelo nizke ravni 0,3 % na - 15,0 %, medtem ko se je njen tržni delež zmanjšal za 5,6 odstotnih točk.
(124)
Če se uvedejo ukrepi, se pričakuje, da se bosta padanje cen in izguba tržnega deleža končala in da se bodo prodajne cene industrije Unije začele popravljati, s čimer bi se precej izboljšal njen finančni položaj.
(125)
Po drugi strani je verjetno, da se bo slabšanje trga in finančnega položaja industrije Unije nadaljevalo, če se protidampinški ukrepi ne uvedejo. Pri takem poteku se pričakuje, da bo industrija Unije izgubila dodaten tržni delež in ne bo več zmogla slediti tržnim cenam, ki jih določa uvoz iz LRK. Verjetna posledica tega bi bili dodatno zmanjšanje proizvodnje in naložb ter zaprtje proizvodnih obratov v Uniji, ki bi pomenili množično izgubo delovnih mest.
(126)
V skladu s tem se začasno sklene, da je uvedba protidampinških ukrepov nedvomno v interesu industrije Unije.
2. Interes nepovezanih uvoznikov v Uniji
(127)
Kot že navedeno se vzorčenje ni uporabilo za nepovezane uvoznike in dva nepovezana uvoznika sta polno sodelovala v preiskavi s predložitvijo izpolnjenih vprašalnikov. Dejavnost teh dveh uvoznikov z zadevnim izdelkom iz LRK je ustvarila le majhen del njunega prometa (7 % oziroma 25 %). Oba sta nasprotovala morebitni uvedbi protidampinških ukrepov, saj sta menila, da lahko povzročijo prenehanje uvoza zadevnega izdelka iz LRK.
(128)
Uvoz, ki sta ga prijavila uvoznika, pa je predstavljal zelo majhen delež vsega uvoza iz LRK v OP (pod 1 %). Noben drugi uvoznik ni sodeloval s predložitvijo izpolnjenega vprašalnika ali utemeljenih pripomb. Glede na navedeno se začasno sklene, da uvedba začasnih protidampinških ukrepov ne bo bistveno negativno vplivala na interes uvoznikov EU.
3. Interes uporabnikov
(129)
Steklena vlakna v tem postopku imajo številne načine uporabe. Sodelovale so naslednje skupine uporabnikov: prejci (tako vrhunskih posebnih tkanin kot navadnejših tkanin, npr. za turbine za vetrno energijo, pomorske, prometne, vesoljske in infrastrukturne uporabe), proizvajalci prevlek, proizvajalci sestavljenih materialov, ki se med drugim uporabljajo v avtomobilski industriji ter proizvajalci kompozitnih polizdelkov ali končnih izdelkov.
(130)
Obseg zadevnega izdelka iz LRK, ki so ga kupili sodelujoči uporabniki, je predstavljal približno 20 % uvoza steklenih vlaken iz LRK v OP. Iz podatkov iz izpolnjenih vprašalnikov je še razvidno, da uporabniška industrija Unije zaposluje precejšnje število ljudi. Čeprav na tej stopnji niso bili predloženi izčrpni in podkrepljeni podatki o tem, se po podatkih iz izpolnjenih vprašalnikov lahko začasno oceni, da v industriji na koncu proizvodne verige v EU dela 50 000-75 000 ljudi. Na isti podlagi se lahko oceni, da zaposlujejo oddelki, ki uporabljajo steklena vlakna, v družbah, ki so v OP uporabljale kitajska steklena vlakna, približno 27 000 ljudi.
(131)
Večina sodelujočih uporabnikov je navedla, da kupuje steklena vlakna iz kitajskih in drugih virov, vključno z evropskimi proizvajalci. Le malokateri so kupovali steklena vlakna izključno iz LRK. V tej panogi niso le dejavnosti industrije na koncu proizvodne verige zelo razvejene, ampak se tudi velikost teh družb lahko občutno razlikuje - in nekatere so del večjih skupin družb z mednarodnim poslovanjem, druge pa so popolnoma neodvisne.
3.1. Možni učinki ukrepov na dobičkonosnost uporabnikov
(132)
Po izpolnjenih vprašalnikih se uporabniška industrija steklenih vlaken zdi razmeroma zdrava. Večina sodelujočih uporabnikov je namreč za vse obravnavano obdobje, vključno z OP, prijavila dobiček pri proizvodnji in prodaji izdelkov, ki so vsebovali izdelek v preiskavi. Nekaj uporabnikov je prijavilo izgubo za to dejavnost v OP, ampak dobiček več drugih se je gibal med 5 % in 10 %.
(133)
Nabavni stroški steklenih vlaken na splošno znašajo precejšnji del proizvodnih stroškov pri izdelkih uporabniške industrije. Po predloženih podatkih lahko ta delež znaša od 10 % do preko 50 %, odvisno od izdelka. Za nekatere uporabnike lahko zato ima povišanje nabavnih stroškov kitajskih steklenih vlaken opazen učinek na stroške.
(134)
Po podatkih iz izpolnjenih vprašalnikov sodelujočih uporabnikov se v povprečju lahko oceni možni vpliv protidampinških ukrepov na dobiček na okrog 1 % prometa tistih oddelkov uporabniških družb, ki uporabljajo steklena vlakna, in na manj kot 0,5 % prometa celote družb, v katerih so oddelki, ki uporabljajo steklena vlakna. Drugače povedano bi na dobičkonosnost oddelka, ki uporablja steklena vlakna, in celotne družbe v povprečju vplivalo za okrog eno odstotno točko oziroma manj kot pol odstotne točke.
(135)
Gre pa omeniti, da bi učinek na nekatere uporabniške družbe lahko bil večji, do približno 5 % prometa družbe. Zaradi stopenj dobička pri nekaterih uporabnikih in deleža steklenih vlaken v njihovih proizvodnih stroških ni mogoče izključiti, da bi njihovo dobičkonosnost lahko prizadelo močno povišanje cen steklenih vlaken, razen če povišanja stroškov ne bi mogli v celoti ali dobršnem delu prenesti na stranke.
(136)
Skratka, lahko se začasno sklene, da čeprav možni učinek protidampinških ukrepov lahko bolj prizadene nekatere uporabniške družbe, bi bil za druge uporabnike verjetno precej zmeren.
3.2. Pomanjkanje medsebojne zamenljivosti
(137)
Nekateri uporabniki so trdili, da veliko steklenih vlaken, ki jih potrebuje uporabniška industrija, ni mogoče že takih kupiti na trgu. Pač pa morajo dobavitelji skozi dolgotrajen in zapleten postopek za izpolnjevanje pogojev, ki lahko traja od 6 do 12 mesecev brez zagotovljenega uspeha. Zato bi bila zamenjava dobavitelja zaradi izogibanja plačevanja protidampinških dajatev draga, kratkoročno nemogoča in tehnološko tvegana.
(138)
Pri tem je priznano, da pri nekaterih uporabah lahko značilnosti izdelka v preiskavi zahtevajo dolgotrajne postopke za izpolnjevanje pogojev, ki vključujejo preskušanje. Vendar se tudi po prejetih pripombah več uporabnikov v tem trenutku zdi, da je za večino primerov na voljo več virov. Gre tudi spomniti, da protidampinški ukrepi niso namenjeni temu, da bi nekaterim dobaviteljem preprečili dostop do trga Unije, saj je vsak predlagani ukrep namenjen temu, da se obnovi poštena trgovina in popravijo izkrivljene tržne razmere.
(139)
Zato se začasno sklene, da uvedba ukrepov za kitajska steklena vlakna verjetno ne bo začasno ustavila dobavo surovin uporabniški industriji.
3.3. Nezmožnost prenosa višjih stroškov in večja konkurenca izdelkov s konca proizvodnje, ki ne prihajajo iz EU
(140)
Več uporabnikov je navedlo, da ne bi mogli prenesti podražitve steklenih vlaken na kupce svojih izdelkov. Ti uporabniki so navedli, da je na trgih za njihove izdelke huda konkurenca in da bi njihove stranke ob podražitvi zlahka zamenjale dobavitelja.
(141)
Zaradi raznovrstnosti uporabniških družb je težko oceniti splošno zmožnost uporabnikov za prenos morebitnega povišanja stroškov na stranke. Kljub temu se po podatkih iz izpolnjenih vprašalnikov uporabnikov lahko domneva, da čeprav posamezni uporabnik ne bi mogel prenesti povišanja stroškov, bi to le omejeno prizadelo njegov promet in dobičkonosnost.
(142)
Pri konkurenci je več uporabnikov nadalje izrazilo pomisleke, da bi uvedba protidampinških dajatev povzročila večjo konkurenco dobaviteljev zunaj EU na trgu na koncu proizvodne verige, ker za izdelke s konca proizvodne verige ne bi veljali nobeni zaščitni ukrepi, pa tudi prehod z uvoza iz LRK in s steklenih vlaken na izdelke s konca proizvodne verige, kot so kompozitni materiali, tkanine in kompozitne vetrnice za vetrne turbine. Glede LRK je bilo namreč navedeno, da na mnogih od teh trgov že obstaja konkurenca iz LRK in da je razumno predvidevati, da bi se ta konkurenca z uvedbo ukrepov za steklena vlakna še povečala. Po trditvah bi uporabniška industrija tako ne le morala plačevati višje cene za steklena vlakna, ampak bi se morala spoprijeti tudi s povečano konkurenco. Po trditvah ne bi bilo mogoče v takem poslovnem okolju prenesti bistvenega dela kakršnega koli povišanja cen na stranke.
(143)
Pri tem gre omeniti, da dejstvo, da uvedba protidampinških ukrepov lahko poveča konkurenco, ne more biti razlog, da se ne uvedejo, če so utemeljene. Evropska uporabniška industrija steklenih vlaken ima iste pravice kot proizvodna industrija steklenih vlaken ter se lahko popolnoma upravičeno sklicuje na zakonodajo EU o trgovini in zahteva protidampinško preiskavo za svoje izdelke, če ima za to dovolj pravnih razlogov in lahko predloži dokaze prima facie o škodljivem dampingu.
(144)
Zato ta argument za morebitno povečanje konkurence izdelkov s konca proizvodne verige, ki ne prihajajo iz EU, ne more upravičiti neuvedbe protidampinških ukrepov.
3.4. Pomanjkanje dobave
(145)
Več uporabnikov je navedlo, da je po OP že bilo pomanjkanje dobave na trgu Unije in da bi uvedba protidampinških ukrepov poslabšala to stanje, saj bi se zmanjšal uvoz iz LRK, čeprav je ta potreben zaradi močnega in čedalje večjega povpraševanja.
(146)
Pritožniki so priznali, da obstaja ozko grlo pri dobavi nekaterih skupin izdelkov, ki jih proizvaja industrija Unije, vendar so menili, da je to začasna posledica pomanjkanja zalog zaradi okrevanja trga po gospodarski krizi. Navedli so tudi, da bo industrija Unije lahko zadovoljila predvideno rast povpraševanja industrije EU na koncu proizvodne verige, zlasti z uporabo neizkoriščenih zmogljivosti, ki jih je mogoče zlahka obnoviti, nadaljnjimi tehnološkimi izboljšavami in ponovnimi postavitvami peči ob vzpostavitvi zdravih stopenj dobičkonosnosti.
(147)
Pri tem gre najprej omeniti, da namen protidampinških ukrepov ni ovirati uvoza, ampak odpraviti nepoštene trgovinske prakse, ki škodujejo industriji Unije, in ponovno vzpostaviti stanje učinkovite konkurence na trgu EU. Čeprav se bodo ravni cen EU zadevnega izdelka s poreklom iz LRK najverjetneje povečale zaradi uvedbe protidampinških ukrepov, ukrepi, kot so predlagani, niso taki, da bi zaprli dostop do trga Unije proizvajalcem izvoznikom iz LRK in bodo tako še naprej omogočali uvoz zadevnega izdelka iz LRK na trg Unije.
(148)
Pri zmožnosti industrije Unije za dopolnjevanje morebitnega pomanjkanja dobave kitajskih steklenih vlaken gre omeniti, da je sedanja raven izkoriščenosti zmogljivosti industrije Unije videti taka, da lahko zagotovi zadovoljitev celotne dobave. Celo vseh 116 413 ton kitajskega uvoza steklenih vlaken v OP bi lahko dopolnile neizkoriščene zmogljivosti industrije Unije, ki so bile v OP po ocenah blizu 200 000 ton.
(149)
Glede na navedeno se lahko začasno sklene, da se vprašanje morebitnega pomanjkanja dobave lahko reši z večjo izkoriščenostjo zmogljivosti industrije Unije, z drugim uvozom in nedampinškim uvozom zadevnega izdelka iz LRK.
4. Sklepna ugotovitev o interesu Unije
(150)
Pričakuje se, da bi se z uvedbo ukrepov za dampinški uvoz zadevnega izdelka iz LRK industriji Unije omogočilo, da izboljša svoje stanje z večjim obsegom prodaje, višjimi prodajnimi cenami in večjim tržnim deležem. Čeprav so možni nekateri negativni učinki v obliki višjih stroškov za nekatere uporabnike, bodo pričakovane koristi za proizvajalce in njihove dobavitelje verjetno večje.
(151)
Glede na navedeno se po premisleku začasno sklene, da v tem primeru ni nujnih razlogov za to, da se ne bi uvedli začasni ukrepi za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz LRK. Vendar bo to predhodno oceno morda treba skrbno proučiti po prejemu pripomb zainteresiranih strani.
G. ZAČASNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI
(152)
Ob upoštevanju sklepov o dampingu, škodi, vzročni zvezi in interesu Unije je treba uvesti začasne ukrepe za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, da se prepreči nadaljnja škoda industriji Unije zaradi dampinškega uvoza.
1. Stopnja odprave škode
(153)
Začasni ukrepi za uvoz iz LRK morajo biti uvedeni na stopnji, ki omogoča odpravo škode, ki jo dampinški uvoz povzroča industriji Unije, ne da bi ta stopnja presegla ugotovljeno stopnjo dampinga. Pri izračunu zneska dajatve, ki bi bila potrebna za odpravo učinkov škodljivega dampinga, se sklene, da bi morali vsi ukrepi industriji Unije omogočati, da pokrije stroške proizvodnje in na splošno doseže dobiček pred obdavčitvijo, ki bi lahko bil dosežen v normalnih konkurenčnih razmerah, tj. če dampinškega uvoza ne bi bilo.
(154)
Industrija Unije je trdila, da bi bilo za določitev stopnje odprave škode treba uporabiti 12- do 15-odstotni ciljni dobiček. Vendar do zdaj predloženi dokazi ne kažejo prepričljivo, da je taka stopnja dobička najmanjša nujna stopnja za uspešno delujoče poslovanje industrije Unije v tem gospodarskem sektorju. Zaradi pomanjkanja trdnih dokazov za višjo stopnjo ciljnega dobička se začasno šteje, da je 5-odstotni ciljni dobiček primeren za določitev stopnje odprave škode.
(155)
Na podlagi tega je bila izračunana neškodljiva cena za podobni izdelek industrije Unije. Neškodljiva cena je bila določena tako, da se je od cene franko tovarna odštela dejanska stopnja dobička, tako izračunani ceni na pragu dobička pa se je prištela navedena ciljna stopnja dobička.
(156)
Tako so bile začasno določene naslednje stopnje odprave škode:
Družba
Stopnja odprave škode
New Changhai Group
61,4 %
druge sodelujoče družbe
104,2 %
preostalo
104,2 %
2. Začasni ukrepi
(157)
Glede na navedeno in v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe se šteje, da je treba za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz LRK uvesti začasno protidampinško dajatev na najnižji stopnji ugotovljene stopnje dampinga in odprave škode po pravilu nižje dajatve, ki je v vseh primerih ugotovljena stopnja dampinga.
(158)
Zaradi visoke ravni sodelovanja kitajskih proizvajalcev izvoznikov je začasna stopnja dajatve ista za sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki jim ni bila odobrena individualna obravnava ali preiskava, ter vse nesodelujoče proizvajalce izvoznike. Na podlagi navedenega so predlagane stopnje dajatve:
Družba
Začasna dajatev
New Changhai Group
8,5 %
druge sodelujoče družbe
43,6 %
Vse druge družbe
43,6 %
(159)
Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe iz te uredbe so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato te stopnje izražajo stanje teh družb med preiskavo. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki se uporablja za „vse druge družbe“) veljajo torej izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz zadevne države, ki jih proizvajajo navedene družbe, torej navedeni specifični pravni subjekti. Za uvožene izdelke, ki jih je proizvedla družba, ki v operativnem delu te uredbe ni posebej navedena z imenom in naslovom, ter subjekti, ki so povezani s posebej navedenimi družbami, teh stopenj ni mogoče izkoristiti, ampak zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“.
(160)
Vsak zahtevek za uporabo teh stopenj protidampinških dajatev za posamezne družbe (npr. zaradi spremembe imena podjetja ali ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) se naslovi na Komisijo (4) skupaj z vsemi ustreznimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe pri proizvodnji, domači prodaji in izvozu, povezanih na primer z navedenima spremembama imena ali proizvodnih in prodajnih obratov. Če bo primerno, se bo ta uredba ustrezno spremenila s posodobljenim seznamom družb, ki so upravičene do individualnih stopenj dajatev.
(161)
Da se zagotovi ustrezno izvrševanje protidampinške dajatve, je treba stopnjo dajatve za vse druge družbe uporabljati ne le za nesodelujoče proizvajalce izvoznike, ampak tudi za tiste proizvajalce, ki v OP niso izvažali v Unijo.
H. KONČNA DOLOČBA
(162)
Zaradi dobrega upravljanja bi bilo treba opredeliti obdobje, v katerem lahko zainteresirane strani, ki so se javile v roku iz obvestila o začetku, v pisni obliki izrazijo stališča in zahtevajo zaslišanje. Poleg tega je treba poudariti, da so ugotovitve o uvedbi dajatev iz te uredbe začasne in jih bo za določitev kakršnih koli dokončnih ukrepov morda treba ponovno proučiti -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Uvede se začasna protidampinška dajatev na uvoz rezanih niti iz steklenega vlakna, dolžine največ 50 mm; rovingov iz steklenega vlakna, razen rovingov iz steklenega vlakna, ki so impregnirani in prevlečeni ter imajo izgubo pri sežigu več kot 3 % (kakor je določeno v standardu ISO 1887); preje iz steklenih vlaken, razen preje, ki je impregnirana in prevlečena ter ima izgubo pri sežigu več kot 3 % (kakor je določeno v standardu ISO 1887); ter rogoznic iz steklenih vlaken razen rogoznic iz steklene volne, ki se trenutno uvrščajo v oznake KN 7019 11 00, ex 7019 12 00, ex 7019 19 10 in ex 7019 31 00 (oznake TARIC 7019310029, 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066, 7019191079 in 7019310099) in s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.
2. Stopnja začasne protidampinške dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve za izdelke iz odstavka 1, ki jih proizvajajo naslednje družbe, je:
Družba
Protidampinška dajatev ( %)
Dodatna oznaka TARIC
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. and Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
8,5
A983
vse druge družbe
43,6
A999
3. Sprostitev izdelka iz odstavka 1 v prosti promet v Uniji je pogojena z varščino, ki je enaka znesku začasne dajatve.
4. Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavne določbe o carinah.
Člen 2
Brez poseganja v člen 20 Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 lahko zainteresirane strani v enem mesecu od začetka veljavnosti te uredbe zahtevajo razkritje bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba, ter v pisni obliki izrazijo stališče in prosijo za ustno zaslišanje pred Komisijo.
V skladu s členom 21(4) Uredbe (ES) št. 1225/2009 lahko zadevne strani dajo pripombe k uporabi te uredbe v enem mesecu od dneva začetka njene veljavnosti.
Člen 3
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Člen 1 te uredbe se uporablja šest mesecev.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 15. septembra 2010