РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 405/2011 НА СЪВЕТА
от 19 април 2011 година
за налагане на окончателно изравнително мито и за окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на някои пръти от неръждаеми стомани с произход от Индия
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-нататък „основният регламент“), и по-специално член 15, параграф 1 от него,
като взе предвид предложението, представено от Европейската комисия след консултация с консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Временни мерки
(1)
С Регламент (ЕС) № 1261/2010 (2) (наричан по-нататък „временният регламент“) Комисията наложи временно изравнително мито върху вноса на някои пръти от неръждаеми стомани с произход от Индия.
(2)
Производството бе образувано след подаване на жалба на 15 февруари 2010 г. от Европейската федерация на производителите на желязо и стомана (Eurofer) (наричана по-нататък „жалбоподателят“) от името на производители, които съставляват съществен дял - в настоящия случай над 25 % - от цялото производство на Съюза на някои пръти от неръждаеми стомани.
(3)
Както беше посочено в съображение 23 от временния регламент, разследването относно субсидирането и вредата обхвана периода от 1 април 2009 г. до 31 март 2010 г. (наричан по-нататък „разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 2007 г. до края на разследвания период (наричан по-нататък „разглежданият период“).
1.2. Последваща процедура
(4)
След разгласяването на съществените факти и съображения, въз основа на които бе взето решението за налагане на временни изравнителни мерки (наричано по-нататък „временното разгласяване“), няколко заинтересовани страни предоставиха в писмен вид своите становища относно временните констатации. Страните, които поискаха да бъдат изслушани, получиха тази възможност. Комисията продължи да търси информацията, която считаше за необходима за изготвянето на своите окончателни констатации. Представените от заинтересованите страни коментари в устен и писмен вид бяха разгледани и взети под внимание, когато това бе уместно.
(5)
Всички страни бяха уведомени за съществените факти и съображения, въз основа на които бе изразено намерение да се препоръча налагането на окончателно изравнително мито върху вноса на някои пръти от неръждаеми стомани с произход от Индия и окончателното събиране на сумите, обезпечени с временно мито. На страните бе предоставена възможност в определен срок да направят бележки след това окончателно разгласяване.
1.3. Страни, засегнати от производството
(6)
При липсата на каквито и да било коментари по отношение на страните, засегнати от производството, изложеното в съображения 5-22 от временния регламент се потвърждава.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И ПОДОБЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(7)
Припомня се, че, както е посочено в съображение 24 от временния регламент, „разглежданият“ продукт е определен като пръти от неръждаеми стомани, само получени или завършени чрез студена обработка, различни от пръти с кръгло напречно сечение с диаметър 80 mm или повече, с произход от Индия, понастоящем класиран в кодове по КН 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 и 7222 20 89.
(8)
Един производител износител от Индия заяви, че прътите от неръждаеми стомани с кръгло напречно сечение с диаметър, по-малък от 80 mm, но извън обхвата на допустимото отклонение от H6 до H11, следва да бъдат изключени от разследването, защото не попадат в обхвата на продукта.
(9)
Аргументът бе отхвърлен, тъй като в обхвата на продукта не са посочени допустими отклонения. В контролния номер на продукта (КНП) във въпросника наистина има поле за допустимото отклонение, ограничено от H6 до H11, но то служи единствено за целите на сравнението и няма никакви задължителни последици по отношение на продукта, предмет на разследването. Поради това бе достигнато до заключение, че продуктите извън обхвата на допустимото отклонение от H6 до H11 не следва да бъдат изключвани от разследването.
(10)
Следва да се отбележи, че продуктите извън обхвата на допустимото отклонение от H6 до H11 са взети предвид при изчисляването на временните маржове на субсидията и вредата.
2.2. Подобен продукт
(11)
При липсата на каквито и да било коментари по отношение на подобния продукт изложеното в съображение 25 от временния регламент се потвърждава.
3. СУБСИДИРАНЕ
3.1. Въведение
(12)
В съображение 26 от временния регламент са посочени схемите, за които се твърди, че обхващат предоставянето на субсидии, а именно:
а)
схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения;
б)
схема на предварителни разрешения;
в)
схема за насърчаване на износа чрез внос на средства за производство;
г)
схема за експортно ориентирани единици;
д)
схема за експортно кредитиране.
(13)
Индустрията на Съюза изрази съмнение дали Комисията не е пропуснала да вземе предвид редица схеми за субсидиране, като вследствие на това изрази становището, че субсидиите, за които е установено, че са били получавани от индийските производители, са подценени.
(14)
В отговор на това следва да се отбележи, че в жалбата са посочени голям брой национални и местни схеми за субсидиране, които бяха включени във въпросника до производителите износители от Индия и бяха разследвани от Комисията. Единствено обаче за изброените в съображение 12 по-горе схеми бе установено, че са били източник на субсидии, получавани от разследваните производители износители, включени в извадката.
(15)
Индустрията на Съюза също така заяви, че констатациите на Комисията са в противоречие с констатацията, направена от Департамента по търговията на САЩ в рамките на неотдавна проведено производство във връзка с изравнителни мерки по отношение на износа на някои видове стомана от Индия, при което е установено субсидиране на много по-високо ниво. Следва обаче да се отбележи, че тази констатация се отнася до друг продукт и обхваща различен разследван период. Вследствие на това аргументът се отхвърля.
(16)
При липсата на каквито и да било други коментари изложеното в съображения 26-28 от временния регламент се потвърждава.
3.2. Схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения (Duty Entitlement Passbook Scheme, наричана по-нататък „DEPBS“)
(17)
Редица страни заявиха, че DEPBS не следва да се счита за подлежаща на изравняване субсидия, тъй като целта на тази схема е да се компенсират митата върху вноса. Както е пояснено в съображение 38 от временния регламент, тази схема не може да се разглежда като допустима схема за възстановяване на мита или като схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, тъй като не съответства на правилата, установени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. По-специално износителят няма задължение действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Нещо повече, не съществува система или процедура, посредством която да се провери кои суровини са вложени в производствения процес на изнасяния продукт и дали не са платени вносни мита в превишен размер по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител има право да се ползва от DEPBS независимо от това дали изобщо внася суровини. За да се възползва износителят от схемата, е достатъчно само да изнесе стоки, без да е необходимо да доказва внос на каквито и да било суровини. По този начин дори износителите, които си доставят суровини изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като такива суровини, имат право да се възползват от DEPBS. Поради това тези аргументи се отхвърлят.
(18)
Що се отнася до продажбите на лиценз по DEPB една страна заяви, че действителната продажна цена е била под стойността на лиценза и поради това ползата е била в по-малка. В това отношение следва да се отбележи, че ползата в рамките на тази схема е изчислена въз основа на сумата на предоставения в лиценза кредит независимо от това дали лицензът е използван за компенсиране на митата върху вноса или в действителност е бил продаден. Счита се, че всяка продажба на лиценз на цена под лицевата стойност е чисто търговско решение, което не влияе на размера на ползата, получена по тази схема. Поради това този аргумент се отхвърля.
(19)
Една страна освен това заяви, че дори ако DEPBS се счита за подлежаща на изравняване схема, получената по тази схема полза не следва да се определя въз основа на стойността на износа, а по-скоро на действителното използване на лиценза по DEPBS. В тази връзка следва да се припомни, че в съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент сумата на подлежащите на изравняване субсидии е изчислена с оглед на установената съществуваща през РП полза, предоставена на получателя. В това отношение бе счетено, че ползата е била предоставена на получателя в момента, в който е била направена сделка за износ по тази схема. В този момент правителството на Индия (ПИ) се задължава да се откаже от събиране на мита, което представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка i) от основния регламент. След като митническите органи издадат товарителница за износ, в която, inter alia, е посочена сумата на кредита по DEPBS, който следва да се предостави за тази сделка за износ, ПИ няма право на преценка дали да предостави субсидията или не. По силата на факта, че дадено дружество знае, че ще получи субсидия по DEPBS, то е вече в по-изгодна позиция, защото може да се възползва от субсидията, като предложи по-ниски цени. От определящо значение за установяване на предоставянето на полза е моментът на износ, а не последващата употреба, тъй като износител с вече предоставено такова право е в много по-изгодно положение от финансова гледна точка. Вследствие на това твърдението бе отхвърлено.
(20)
При липсата на каквито и да било други коментари по отношение тази схема изложеното в съображения 29-41 от временния регламент се потвърждава.
3.3. Схема на предварителни разрешителни (Advance Authorisation Scheme, наричана по-нататък „AAS“)
(21)
Една страна заяви, че AAS следва да се счита за схема за възстановяване на мита, тъй като внесените материали са използвани за производството на стоки, които се изнасят. В отговор на този аргумент следва да се посочи, че в съображение 54 от временния регламент бе пояснено, че използваната в този случай подсхема не може да се разглежда като допустима схема за възстановяване на мита или като схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на правилата, установени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. ПИ не е приложило ефективно система за проверка или процедура, с която да се потвърди дали и в какви количества са вложени суровини в производството на изнасяния продукт (приложение II, раздел II, точка 4 от основния регламент и в случай на схеми за възстановяване за заместители, приложение III, раздел II, точка 2 от основния регламент). Също така се счита, че стандартните норми на входа и изхода (Standard Input Output Norms (SIONs) за разглеждания продукт не са били достатъчно точни и че те сами по себе си не могат да представляват система за проверка на действителното потребление, тъй като естеството на тези стандартни норми не дава възможност на ПИ да провери с достатъчна точност какво количество суровини са вложени в производството на изнасяния продукт. Освен това ПИ не е провело допълнителна проверка въз основа на действително вложените суровини, макар по принцип това да се изисква в случаите, в които не е налице ефективно прилагана система за проверка (приложение II, раздел II, точка 5 и приложение III, раздел II, точка 3 от основния регламент). Поради това подсхемата подлежи на изравнителни мерки и аргументът се отхвърля.
(22)
Що се отнася до изчисляването на размера на субсидията и обратно на заявеното от страните, създадената по AAS полза от продукт, различен от разглеждания продукт, е трябвало да бъде взета предвид при установяването на сумата на подлежащата на изравняване полза. По AAS не съществува задължение, което да ограничава използването на ползата до безмитен внос на суровини, свързани с определен продукт. Следователно по отношение на разглеждания продукт може да бъдат използвани всички породени от AAS ползи.
(23)
При липсата на каквито и да било други коментари по отношение тази схема изложеното в съображения 42-58 от временния регламент се потвърждава.
3.4. Схема за насърчаване на износа чрез внос на средства за производство (Export Promotion Capital Goods Scheme, наричана по-нататък „EPCGS“)
(24)
При липсата на каквито и да било коментари по отношение на тази схема изложеното в съображение 59 от временния регламент се потвърждава.
3.5. Схема за експортно ориентирани единици (Export Oriented Units Scheme, наричана по-нататък „EOUS“)
(25)
Преди да бъдат разгледани редица коментари от страна на дружеството в извадката, което е било със статут на експортно ориентирана единица (наричана по-нататък „ЕОЕ“), следва да се припомни, че, както е посочено в документи ПВТ 2004-2009 и ПВТ 2009-2014, ключово задължение на ЕОЕ е постигането на нетни външнотърговски (наричани по-нататък „НВТ“) приходи, т.е. за даден референтен период (5 години) общата стойност на износа трябва да е по-висока от общата стойност на внесените стоки. Всички предприятия, които по принцип са поели задължение за износ на цялото си производство на стоки или услуги, могат да бъдат учредени по EOUS.
(26)
В замяна експортно ориентираните единици имат право да ползват редица отстъпки, изброени в съображение 66 от временния регламент. Те зависят правно от извършването на износа и следователно се считат за специфични и подлежащи на изравняване съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент. Целта за осъществяване на износ от страна на ЕОЕ, както е посочено в глава 6.1 от документ ПВТ 2009-2014, е conditio sine qua non за получаване на субсидиите.
(27)
Видовете освобождаване, от които се ползва дадена ЕОЕ, са правно зависими от извършването на износа. EOUS не може да се смята за допустима схема за възстановяване на мита или схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не е в съответствие със строгите правила, установени в приложение I (букви з) и и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент.
(28)
Освен това не бе потвърдено, че ПИ има на разположение система или процедура за проверка, посредством която да се потвърди дали и в какви количества набавените безмитно и/или освободени от данък върху продажбите суровини са били вложени в производството на изнасяния продукт (раздел II, точка 4 от приложение II към основния регламент, а ако става въпрос за системи с възстановяване за заместители - раздел II, точка 2 от приложение III към основния регламент). С въведената система за проверка се цели проследяване на изпълнението на задължението за осигуряване на НВТ приходи, а не на влагането на внасяните стоки в производството на изнасяни стоки.
(29)
Според страната със статут на ЕОЕ е необходимо да са изпълнени две условия, за да подлежи една полза на изравнителни мерки, а именно: i) липса на система за проверка; и ii) наличие на прекомерно опрощаване. В отговор на това следва да се отбележи, че от ключово значение за ПИ е то да докаже, че е въвело подходяща система за проверка, посредством която да се определи кои суровини са вложени в производствения процес и в какви количества. Липсата на подходяща система за проверка ще бъде допълнително разгледана по-долу. Що се отнася до въпроса за прекомерното опрощаване, той има отношение единствено в случай че е определено, че дадена схема, в конкретния случай - EOUS, е bona fide схема за възстановяване на мита, която отговаря на изискванията в приложения I, II и III от основния регламент. Както вече бе пояснено в съображение 27 по-горе, EOUS не може да се смята за допустима схема за възстановяване на мита или схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент.
(30)
Страната освен това подчерта, че по подразбиране естеството на EOUS е такова, че позволява безмитен внос на суровини за износ на крайни стоки. Страната заяви, че EOUS може да се приравни към специалния митнически режим активно усъвършенстване, а не към възстановяването на мита. Тя посочи, че независимо от това дали тези две схеми водят теоретично до един и същи резултат (износ на стоки, в които са вложени суровини, за които има отказ от събиране на мито при внос), помежду им съществуват значителни разлики. В подкрепа на твърдението си страната посочи, че при схема за възстановяване на мита износителят има право да претендира за възстановяване на митата за суровините, вложени в крайните продукти. При режима на активно усъвършенстване износителят е освободен от каквото и да било мито при внос, но има правно задължение да заплати мито за продадените на вътрешния пазар крайни продукти. Страната заяви, че при втората схема не може да има прекомерно опрощаване.
(31)
В отговор на това на първо място следва да се посочи, че наличието на прекомерно плащане може да бъде установено единствено в случаите, в които има въведена система за проверка, с която се цели проследяване на потреблението на вноса във връзка с производството на изнасяни стоки. Що се отнася до твърдението на страната, че EOUS не представлява схема за възстановяване на мита, следва да се отбележи, че в бележка под линия 2 в приложение I към основния регламент ясно се посочва, че за целите на основния регламент „опрощаването или възстановяването“ включва пълното или частичното освобождаване или отлагане на плащането на такси при внос. Следва да е ясно, че при схемите за възстановяване на мита или за освобождаване от мита се прилага една и съща основна концепция, а именно, че вносните мита при внос на суровини не подлежат на плащане или подлежат на възстановяване, при условие че тези суровини се използват в производството на продукти, които впоследствие се изнасят. На последно място, следва да е ясно, че за да може EOUS да се счита за bona fide схема за възстановяване на мита, тя трябва да отговаря на изискванията, посочени в приложения I, II и III към основния регламент.
(32)
Освен това страната заяви, че една ЕОЕ е обект на подходяща система за проверка и на допълнителни мерки за проверка във връзка с осъществявания от нея износ и продажби на вътрешния пазар. Според страната документите относно политиката за външната търговия (ПВТ) и документът „Наръчник на процедурите“ (НП), с които се установяват законовите разпоредби и процедурите по отношение на ЕОЕ, не са единствените относими документи. Би следвало също така да се разследва дали няма други въведени индийски законови и подзаконови разпоредби, с които се създава подходяща и ефективна система за проверка. В подкрепа на твърдението си страната заяви, че съгласно раздел 6.10.1 от НП е налице правно задължение за надлежно водене на счетоводство и за подаване на електронно подписани тримесечни и годишни отчети за дейността във връзка с вноса, за осъществените на вътрешния пазар покупки, за износа и продажбите на вътрешния пазар. Страната освен това заяви, че съгласно Закона за централните акцизи, датиращ от 1944 г., в случаите на продажби на вътрешния пазар е налице правно задължение за издаване на данъчна фактура, в която дължимите данъци например са ясно посочени. Със Закона за централните акцизи също така са установени изисквания, съгласно които всеки месец страната трябва да представя на органите пълна и подробна информация за своите продажби на вътрешния пазар. Също така, съгласно Закона за дружествата, датиращ от 1956 г., и приложимите счетоводни стандарти страната е правнозадължена да предоставя подробна информация относно вноса и снабдяването от вътрешния пазар, както и относно износа и продажбите на вътрешния пазар в своите одитирани финансови отчети.
(33)
В отговор на това следва да се отбележи, че несъмнено Законът за дружествата може да предоставя рамката за счетоводните стандарти в Индия. Когато обаче се преценява дали ЕОЕ подлежи на изравнителни мерки, целесъобразният въпрос е дали ПИ разполага със система, с която може да се потвърди дали и в какви количества в производството на изнасяните стоки са били вложени освободени от мита или данъци суровини.
(34)
Целта на изискванията по Закона за централните акцизи е съвсем различна, а именно да се гарантира, че са платени приложимите данъци в случай на продажби на вътрешния пазар на Индия. В този случай няма подлагане на проверка на безмитно внесените материали, нито контролиране на връзката между необложените с мита суровини и произведените от тях продукти за износ, за да може изискванията да се квалифицират като схеми за възстановяване на мита.
(35)
Относно въведените допълнителни мерки за проверка следва да се напомни, че, както бе посочено в съображение 69 от временния регламент, в нито един момент ЕОЕ не е длъжна да свързва всяка внесена пратка с предназначението на съответния произведен въз основа на нея продукт. Само упражняването на такъв контрол върху пратките обаче би осигурило на индийските власти достатъчно информация относно крайното предназначение на суровините, за да може да се провери дали количествата, освободени от мито/данък върху продажбите, не надвишават суровините за продукцията за износ.
(36)
Вследствие на това, въпреки внимателното проучване на направените от тази страна изложения бе потвърдено, че ПИ не разполага с ефективна система за проверка или процедура, посредством които да се потвърди дали и в какви количества набавените безмитно или освободени от данък върху продажбите суровини са били вложени в производството на изнасяния продукт (раздел II, точка 4 от приложение II към основния регламент, а ако става въпрос за схеми за възстановяване за заместители - раздел II, точка 2 от приложение III към основния регламент). Освен това ПИ не е провело по-нататъшно разследване въз основа на действително вложените суровини, макар и по принцип това да се изисква в случаите, в които не е налице ефективна система за проверка (раздел II, точка 5 от приложение II и раздел II, точка 3 от приложение III към основния регламент). Също така ПИ не представи доказателства, че не е било направено прекомерно опрощаване.
(37)
Страната заяви, че за целите на изчисляването на субсидията Комисията е следвало да вземе предвид митата, платени за осъществени на вътрешния пазар продажби на крайни продукти. В отговор на този аргумент следва да се отбележи, че въпреки че целта на учредяването на ЕОЕ е постигането на НВТ приходи, ЕОЕ разполага с възможността да продава част от продукцията си на вътрешния пазар. В рамките на EOUS стоките ще се третират като внесени стоки, въпреки че трябва да се заплати само преференциална митническа ставка в размер на 50 %. По този начин ЕОЕ не е поставена в различна ситуация в сравнение с други дружества, действащи на вътрешния пазар, т.е. приложимите мита/данъци върху закупените стоки би трябвало да се платят. В този контекст следва да е ясно, че решението от страна на ПИ за облагане на стоките за потребление на вътрешния пазар с данъци не означава, че освобождаването на ЕОЕ от вносни мита и възстановяването на данъците върху продажбите не представлява полза във връзка с експортните продажби на разглеждания продукт. Освен това продажбите на вътрешния пазар не оказват въздействие върху по-общата оценка на удовлетворяването на изискването за въвеждане на подходяща система за проверка.
(38)
Страната също така заяви, че Комисията използва грешен знаменател при изчисляването на размера на субсидията. Според страната правилният знаменател е целият оборот на продажбите, а не оборотът на експортните продажби. Това твърдение трябва да бъде отхвърлено. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент изчисленият по схемата размер на субсидията (числител) е отнесен към общия оборот на износа през РП, счетен за подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износа. Възможността, с която разполага ЕОЕ, за продаване на част от продукцията на вътрешния пазар, не променя факта, че при EOUS е налице ясно определена цел за износ.
(39)
На последно място, страната заяви, че предоставената на дружеството полза следва да е равна на направените от ПИ разходи за кредита в периода от внасянето на суровините до изнасянето от Индия на прътите от неръждаеми стомани като краен продукт. В подкрепа на твърдението си страната се позова на неотдавна направена предварителна констатация от страна на Департамента по търговията на САЩ в рамките на преглед на антисубсидийни мерки във връзка с нов превозвач, в който случай неплатените мита са били счетени за безлихвен заем, предоставен на дружеството в момента на вноса. В отговор на това следва да се отбележи, че Комисията не е обвързана с която и да е прилагана от Департамента по търговията на САЩ методология за изчисляване, а с разпоредбите на основния регламент. В настоящия случай методологията, използвана за изчисляване, е обяснена в съображения 75 и 76 от временния регламент. Във всички случаи този аргумент би бил основателен единствено ако плащането на митата е било само отложено (бележка под линия 3 в приложение I към основния регламент), без да има освобождаване, каквото е налице тук.
(40)
С оглед на горепосоченото изложеното в съображения 60-77 от временния регламент се потвърждава.
3.6. Схема за експортно кредитиране („ECS“)
(41)
Една страна призна, че е получила преференциален кредит за износа си, но заяви, че лихвеният процент е бил значително по-висок от практикуваните лихви по кредити в ЕС и поради това не следва да се счита за полза.
(42)
В отговор на това следва да се отбележи, че размерът на субсидията е изчислен въз основа на разликата между лихвите, платени по кредити за износ, и размера, който би бил дължим по обикновени търговски кредити, ползвани от засегнатото дружество в Индия. В този случай при изчисляването на размера на субсидията е използван показател от вътрешния пазар. Поради това този аргумент се отхвърля.
(43)
При липсата на каквито и да било други коментари по отношение тази схема изложеното в съображения 78-86 от временния регламент се потвърждава.
3.7. Размер на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки
(44)
Размерът на субсидиите, които - в съответствие с разпоредбите на основния регламент - подлежат на изравнителни мерки, изразен ad valorem, варира от 3,3 % до 4,3 %. Предвид това, че стойностите са на същото ниво, както посоченото в съображение 87 от временния регламент, изложеното в съображението се потвърждава.
СХЕМА→
DEPBS (3)
AAS (3)
ЕОЕ (3)
ECS (3)
Общо
ДРУЖЕСТВО
Chandan Steel Ltd.
1,5 %
1,5 %
0,4 %
3,4 %
Група Venus
от 2,6 % до 3,4 %
от 0 % до 0,8 %
3,3 % (4)
Viraj Profiles Vpl. Ltd.
4,3 %
4,3 %
(45)
Методологията за определяне на маржа на субсидията за съдействащите дружества, които не са включени в извадката, е определена в съображение 88 от временния регламент. В съответствие с член 15, параграф 3 от основния регламент маржът на субсидията за съдействащите дружества, които не са включени в извадката, изчислен въз основа на среднопретегления марж на субсидията, установен за съдействащите дружества, които са включени в извадката, възлиза на 4,0 %. Вследствие на това изложеното в съображение 88 от временния регламент се потвърждава.
(46)
Основата за определяне на маржа за субсидията в национален мащаб бе установена в съображение 89 от временния регламент. При липсата на каквито и да било коментари по този въпрос изложеното в съображение 89 от временния регламент се потвърждава.
4. ИНДУСТРИЯ НА СЪЮЗА
(47)
При липсата на каквито и да било коментари по отношение на индустрията на Съюза изложеното в съображения 90-93 от временния регламент се потвърждава.
5. ВРЕДА
(48)
При липсата на каквито и да било коментари по отношение на вредата изложеното в съображения 94-122 от временния регламент се потвърждава.
6. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
(49)
При липсата на каквито и да било коментари по отношение на причинно-следствената връзка изложеното в съображения 123-136 от временния регламент се потвърждава.
7. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(50)
При липсата на каквито и да било коментари по отношение на интереса на Съюза, заключенията, изложени в съображения 137-148 от временния регламент, се потвърждават.
8. ОКОНЧАТЕЛНИ ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ
8.1. Степен на отстраняване на вредата
(51)
Една страна заяви, че средният марж на печалба преди облагане с данъци, определен на 9,5 % въз основа на положението през 2007 г. и използван за изчисляване на невредоносната цена с цел определяне на маржа на вредата, не е бил представителен за маржа на печалба преди облагане с данъци, постигнат от индустрията в дългосрочен аспект. Заявено бе, че взетата като основа за тази печалба година е била изключителна година и че по-представителни биха били годините 2005-2006, тъй като те са били нормални години на икономическа дейност, през които са постигнати маржове на печалбата в интервала от 4 до 6 %.
(52)
Използваната на етапа на временните заключения целева печалба се основава на среднопретегления марж на печалба, постигнат през 2007 г. от включените в извадката производители от Съюза. Тази година е счетена за най-скорошната представителна година, в която производителите от Съюза не са били подложени на въздействието на вредоносното субсидиране. Поради това коментарът се отхвърля и използваният на етапа на временните заключения марж на печалбата се потвърждава.
(53)
При липсата на други коментари по отношение на степента на отстраняване на вредата изложеното в съображения 149-153 от временния регламент се потвърждава.
8.2. Заключение относно степента на отстраняване на вредата
(54)
Методологията, използвана във временния регламент, се потвърждава.
8.3. Размер на митата
(55)
В контекста на изложеното по-горе и в съответствие с член 15, параграф 1 от основния регламент следва да се наложи окончателно изравнително мито в размер, достатъчен за отстраняване на вредата, причинена от субсидирания внос, без да се надвишава установеният марж на субсидията.
(56)
Въз основа на гореизложеното изравнителните митнически ставки бяха установени чрез сравнение на маржовете на отстраняване на вредата и маржовете на субсидията. Вследствие на това предложените ставки на изравнителното мито са, както следва:
Дружество
Марж на субсидията
Марж на вредата
Ставка на изравнителното мито
Chandan Steel Ltd.
3,4 %
28,6 %
3,4 %
Група Venus
3,3 %
45,9 %
3,3 %
Viraj Profiles Vpl. Ltd.
4,3 %
51,5 %
4,3 %
Съдействащи дружества, невключени в извадката
4,0 %
44,4 %
4,0 %
Всички други дружества
4,3 %
51,5 %
4,3 %
(57)
Ставките на изравнителните мита за отделните дружества, посочени в настоящия регламент, бяха определени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Ето защо те отразяват положението, установено по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези митнически ставки (за разлика от митото, което се прилага в национален мащаб за „всички други дружества“) са приложими изключително за вноса на продукти с произход от Индия, които са произведени от съответните дружества, т.е. от посочените конкретни правни субекти. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително и от субекти, свързани с конкретно посочените, не могат да се ползват от тези ставки и подлежат на обмитяване по ставката, приложима за „всички други дружества“.
(58)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на изравнителното мито (например след промяна на наименованието на субекта или след създаване на нови производствени или търговски структури) следва да се изпраща до Комисията (5) заедно с цялата съответна информация, по-специално относно всяка промяна в дейностите на дружеството, свързани с производството, продажбите на вътрешния пазар и продажбите за износ, във връзка например с промяната на наименованието или с промяната в структурите за производство и продажби. При необходимост регламентът ще бъде съответно изменян посредством актуализиране на списъка на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
8.4. Окончателно събиране на временните мита
(59)
С оглед на размера на установените маржове на субсидията и предвид степента на вредата, причинена на индустрията на Съюза, се счита за необходимо сумите, обезпечени чрез временно изравнително мито, наложено съгласно временния регламент, да бъдат окончателно събрани,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно изравнително мито върху вноса на пръти от неръждаеми стомани, само получени или завършени чрез студена обработка, различни от пръти с кръгло напречно сечение с диаметър 80 mm или повече, понастоящем класирани в кодове по КН 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 и 7222 20 89, с произход от Индия.
2. Ставката на окончателното изравнително мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от посочените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Chandan Steel Ltd., Мумбай
3,4
B002
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Мумбай;
Precision Metals, Мумбай;
Hindustan Inox Ltd., Мумбай;
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Мумбай
3,3
B003
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Тхане
4,3
B004
Дружества, изброени в приложението
4,0
B005
Всички други дружества
4,3
B999
3. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Окончателно се събират сумите, обезпечени с временни изравнителни мита съгласно Регламент (ЕС) № 1261/2010 върху вноса на пръти от неръждаеми стомани, само получени или завършени чрез студена обработка, различни от пръти с кръгло напречно сечение с диаметър 80 mm или повече, понастоящем класирани в кодове по КН 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 и 7222 20 89, с произход от Индия.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 19 април 2011 година.
IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 405/2011
z dne 19. aprila 2011
o uvedbi dokončne izravnalne dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih palic iz nerjavnega jekla s poreklom iz Indije
SVET EVROPSKE UNIJE JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba), in zlasti člena 15(1) Uredbe,
ob upoštevanju predloga, ki ga je Evropska komisija predložila po posvetovanju s Svetovalnim odborom,
ob upoštevanju naslednjega:
1. POSTOPEK
1.1 Začasni ukrepi
(1)
Komisija je z Uredbo (EU) št. 1261/2010 (2) (v nadaljnjem besedilu: začasna uredba) uvedla začasno izravnalno dajatev na uvoz nekaterih palic iz nerjavnega jekla s poreklom iz Indije.
(2)
Postopek se je začel na podlagi pritožbe, ki jo je 15. februarja 2010 vložila Evropska zveza za železo in jeklo (Eurofer) (v nadaljnjem besedilu: pritožnik) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo večji delež, v tem primeru več kot 25 %, celotne proizvodnje nekaterih palic iz nerjavnega jekla Unije.
(3)
Preiskava subvencioniranja in škode je zajela obdobje od 1. aprila 2009 do 31. marca 2010 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave ali OP), kakor je navedeno v uvodni izjavi 23 začasne uredbe. Preučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od leta 2007 do konca obdobja preiskave (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje).
1.2 Nadaljnji postopek
(4)
Po razkritju bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta odločitev o uvedbi začasnih izravnalnih ukrepov (v nadaljnjem besedilu: začasno razkritje), je več zainteresiranih strani v pisnih izjavah sporočilo svoja stališča glede začasnih ugotovitev. Strani, ki so to zahtevale, so imele tudi možnost za zaslišanje. Komisija je še naprej zbirala informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za sprejetje dokončnih ugotovitev. Ustne in pisne pripombe, ki so jih predložile zainteresirane strani, so bile preučene in po potrebi ustrezno upoštevane.
(5)
Vse strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravala priporočiti uvedba dokončne izravnalne dajatve na uvoz nekaterih palic iz nerjavnega jekla s poreklom iz Indije in dokončno pobiranje zneskov, zavarovanih z začasno dajatvijo. Določeno je bilo tudi obdobje, v katerem so strani lahko predložile svoja stališča v zvezi s tem dokončnim razkritjem.
1.3 Strani, ki jih postopek zadeva
(6)
Ker v zvezi s stranmi, ki jih postopek zadeva, ni bilo nobenih pripomb, se potrdijo uvodne izjave 5 do 22 začasne uredbe.
2. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
2.1 Zadevni izdelek
(7)
Treba je spomniti, da je bil „zadevni izdelek“, kot je navedeno v uvodni izjavi 24 začasne uredbe, opredeljen kot palice iz nerjavnega jekla, hladno oblikovane ali hladno dodelane, brez nadaljnje obdelave, razen palic okroglega prečnega prereza in s premerom 80 mm ali več, s poreklom iz Indije, trenutno uvrščen v oznake KN 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 in 7222 20 89.
(8)
En proizvajalec izvoznik v Indiji je trdil, da bi bilo treba palice iz nerjavnega jekla okroglega prečnega prereza in s premerom manj kot 80 mm, vendar zunaj meje dovoljenega odstopanja od H6 do H11, izključiti iz preiskave, ker ne spadajo v obseg izdelka.
(9)
Ta trditev je bila zavrnjena, ker se obseg izdelka ne nanaša na dovoljena odstopanja. Kontrolna številka izdelka v vprašalniku vsebuje polje za dovoljena odstopanja z omejitvijo od H6 do H11, vendar je namenjeno samo primerjavi in nima obvezujočih posledic za izdelek v preiskavi. Zato se sklene, da se izdelke zunaj meje dovoljenega odstopanja od H6 do H11 ne bi smelo izključiti.
(10)
Treba bi bilo opozoriti, da so bili za izračun začasnih stopenj subvencije in škode upoštevani izdelki zunaj meje dovoljenega odstopanja od H6 do H11.
2.2 Podobni izdelek
(11)
Ker v zvezi s podobnim izdelkom ni bilo nobene pripombe, se uvodna izjava 25 začasne uredbe potrdi.
3. SUBVENCIONIRANJE
3.1 Uvod
(12)
V uvodni izjavi 26 začasne uredbe so navedene naslednje sheme, ki domnevno vključujejo dodelitev subvencij:
(a)
shema za preložitev plačila uvoznih dajatev (Duty Entitlement Passbook Scheme);
(b)
shema za vnaprejšnje odobritve (Advance Authorisation Scheme);
(c)
shema za podporo izvozu investicijskega blaga (Export Promotion Capital Goods Scheme);
(d)
shema izvozno usmerjenih obratov (Export Oriented Units Scheme);
(e)
shema izvoznih kreditov (Export Credit Scheme).
(13)
Industrija Unije je podvomila, da Komisija ni upoštevala več shem subvencioniranja, in je zato menila, da so bile subvencije, za katere je bilo ugotovljeno, da so jih prejeli indijski proizvajalci, prenizko ocenjene.
(14)
V odgovor na to bi bilo treba opozoriti, da je pritožba vsebovala veliko število nacionalnih in lokalnih shem subvencioniranja, ki so bile vključene v vprašalnik proizvajalcem izvoznikom in ki jih je Komisija preučila. Vendar je bilo samo za sheme iz uvodne izjave 12 ugotovljeno, da so preiskani proizvajalci izvozniki, vključeni v vzorec, prejeli subvencije.
(15)
Industrija Unije je trdila tudi, da so ugotovitve Komisije v nasprotju z ugotovitvijo Ministrstva za trgovino Združenih držav (Ministrstva za trgovino ZDA) v nedavnem izravnalnem postopku v zvezi z nekaterim izvozom jekla iz Indije, v okviru katerega so bile ugotovljene veliko višje subvencije. Vendar bi bilo treba opozoriti, da je ta ugotovitev povezana z drugačnim izdelkom in zajema drugačno obdobje preiskave. Zato se ta trditev zavrne.
(16)
Ker ni bilo nobene druge pripombe, se uvodne izjave 26 do 28 začasne uredbe potrdijo.
3.2 Shema za preložitev plačila uvoznih dajatev (DEPBS)
(17)
Več strani je trdilo, da se DEPBS ne bi smelo obravnavati kot izravnalno subvencijo, ker je namen te sheme izravnati carine na uvoz. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 38 začasne uredbe, ta shema ne more veljati za dovoljen sistem povračila dajatev ali nadomestni sistem povračila v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe, saj ni usklajena s pravili iz točke (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in pravila za povračila) in Priloge III (opredelitev in pravila za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Zlasti izvoznik ni nikakor obvezan dejansko porabiti blaga, uvoženega brez dajatev, v proizvodnem postopku, znesek kredita pa ni izračunan glede na dejansko porabljene surovine. Poleg tega ni niti sistema niti postopka, ki bi potrdil, katere surovine so porabljene v proizvodnem procesu izvoznega izdelka oziroma ali je prišlo do presežnega plačila uvoznih dajatev v smislu točke (i) Priloge I ter prilog II in III k osnovni uredbi. Izvoznik je tudi upravičen do ugodnosti v okviru DEPBS ne glede na to, ali sploh uvaža surovine. Za dodelitev ugodnosti zadošča, da izvoznik zgolj izvaža blago, ne da bi dokazal, da so bile uvožene kakršne koli surovine. Tako so izvozniki, ki vse svoje surovine nabavljajo lokalno in ne uvažajo nobenega blaga, ki se lahko uporablja kot surovine, še vedno upravičeni do ugodnosti v okviru DEPBS. Zato se te trditve zavrnejo.
(18)
V primeru prodaje licence DEPB je ena stran trdila, da je bila dejanska prodajna cena nižja od vrednosti licence in da je bila ugodnost zato nižja. V zvezi s tem bi bilo treba opozoriti, da je bila ugodnost v okviru te sheme izračunana na podlagi zneska kredita, odobrenega z licenco, ne glede na to, ali je bila licenca uporabljena za izravnavo carin na uvoz oziroma ali je bila licenca dejansko prodana. Šteje se, da je prodaja licence po ceni, nižji od nominalne vrednosti, izključno tržna odločitev, ki ne spremeni zneska ugodnosti, prejete v okviru te sheme. Zato se ta trditev zavrne.
(19)
Ena stran je nadalje trdila, da tudi če se je DEPBS obravnavala kot izravnalna, ugodnost, prejeta v okviru sheme, ne bi smela temeljiti na izvozni vrednosti, temveč bolj na dejanski uporabi licence DEPB. V zvezi s tem bi bilo treba spomniti, da je bil znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalne subvencije, v skladu s členom 3(2) in členom 5 osnovne uredbe izračunan glede na ugodnost za prejemnika, za katerega je bilo ugotovljeno, da je obstajal med OP. V tem smislu se je štelo, da je ugodnost dodeljena prejemniku takrat, ko se izvede izvozna transakcija na podlagi te sheme. V navedenem trenutku se lahko indijska vlada odpove carinam, kar predstavlja finančni prispevek v smislu člena 3(1)(a)(i) osnovne uredbe. Ko carinski organi izdajo izvozno odpremnico, ki med drugim navaja znesek kredita DEPBS, ki se odobri za to izvozno transakcijo, indijska vlada nima pravice odločati o tem, ali se subvencija odobri ali ne. Na podlagi dejstva, da se družba zaveda, da bo prejela subvencijo v okviru DEPBS, je družba v ugodnejšem položaju, saj lahko zaradi subvencij ponudi nižje cene. Za ugotovitev dodelitve ugodnosti je ključen trenutek izvoza in ne kasnejša uporaba, ker je izvoznik, ki že ima takšno pravico, v finančno smislu „na boljšem“. Zato se ta trditev zavrne.
(20)
Ker v zvezi s to shemo ni bilo nobenih drugih pripomb, se uvodne izjave 29 do 41 začasne uredbe potrdijo.
3.3 Shema vnaprejšnjih odobritev (AAS)
(21)
Ena stran je trdila, da bi bilo treba AAS obravnavati kot sistem povračila dajatev, ker se uvoženi materiali uporabljajo za proizvodnjo izvoznega blaga. V odgovor na to trditev je bilo v uvodni izjavi 54 začasne uredbe pojasnjeno, da se v tem primeru uporabljena podshema ne more šteti za dovoljen sistem povračila dajatev ali nadomestni sistem povračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ne izpolnjuje pravil iz točke (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in pravila za povračila) in Priloge III (opredelitev in pravila za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Indijska vlada ni učinkovito uporabljala svojega sistema ali postopka preverjanja, da bi potrdila, ali in v kakšnih količinah so bile surovine porabljene pri proizvodnji izvoznega izdelka (Priloga II(II)(4) k osnovni uredbi in v primeru shem nadomestnih povračil Priloga III(II)(2) k osnovni uredbi). Prav tako se šteje, da standardni input-output normativi (SIONs) za zadevni izdelek niso bili dovolj natančni in sami ne morejo predstavljati sistema preverjanja dejanske potrošnje, ker zasnova navedenih standardov indijski vladi ne omogoča dovolj natančnega preverjanja količin surovin, porabljenih v izvozni proizvodnji. Indijska vlada tudi ni izvedla nadaljnje preiskave na podlagi dejanske porabe surovin, čeprav bi to v odsotnosti učinkovito uporabljenega sistema preverjanja (Priloga II(II)(5) in Priloga III(II)(3) k osnovni uredbi) morala storiti. Proti tej podshemi se torej lahko uvedejo izravnalni ukrepi, trditve pa se zavrnejo.
(22)
V zvezi z izračunom zneska subvencije in v nasprotju z vlogo ene strani, je pri določanju zneska ugodnosti, proti kateri se lahko uvede izravnalni ukrep, treba upoštevati ugodnost AAS, ki se nanaša na izdelke, drugačne od zadevnega izdelka. V okviru ASS ni nobene obveznosti, ki omejuje uporabo ugodnosti za uvoz dajatev prostih surovin, povezanih z posameznim izdelkom. Posledično lahko zadevnemu izdelku koristijo vse dodeljene ugodnosti AAS.
(23)
Ker v zvezi s to shemo ni bilo nobenih drugih pripomb, se uvodne izjave 42 do 58 začasne uredbe potrdijo.
3.4 Shema za podporo izvozu investicijskega blaga (EPCGS)
(24)
Ker v zvezi s to shemo ni bilo nobene pripombe, se uvodna izjava 59 začasne uredbe potrdi.
3.5 Shema izvozno usmerjenih obratov (EOUS)
(25)
Pred obravnavo številnih pripomb družbe, ki je bila izbrana v vzorec in je imela status izvozno usmerjenega obrata (EOU), bi bilo treba spomniti, da je ključna obveznost EOU, kot je določeno v Zunanjetrgovinski politiki 2004-2009 in Zunanjetrgovinski politiki 2009-2014, doseči neto devizni zaslužek, kar pomeni, da mora biti v referenčnem obdobju (5 let) skupna vrednost izvoza višja od skupne vrednosti uvoženega blaga. Načeloma so lahko v EOUS vključena vsa podjetja, ki izvažajo svojo celotno proizvodnjo blaga in storitev.
(26)
Zato so izvozno usmerjeni obrati upravičeni do številnih koncesij, navedenih v uvodni izjavi 66 začasne uredbe. Izvozno usmerjeni obrati so zakonsko odvisni od opravljenega izvoza in se zato štejejo za specifične in se proti njim lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s točko (a) prvega pododstavka člena 4(4) osnovne uredbe. Izvozni cilj EUO, kot je določen v poglavju 6.1 Zunanjetrgovinske politike 2009-2014, je osnovni pogoj za pridobitev subvencij.
(27)
Vse izjeme, do katerih je EOU upravičen, so zakonsko pogojene z opravljenim izvozom. EOUS se ne more šteti za dovoljen sistem povračila dajatev ali nadomestni sistem povračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ne izpolnjuje strogih pravil iz Priloge I (točki (h) in (i)), Priloge II (opredelitev in pravila za povračila) in Priloge III (opredelitev in pravila za nadomestna povračila) k osnovni uredbi.
(28)
Poleg tega ni bilo potrjeno, da ima indijska vlada vzpostavljen sistem ali postopek preverjanja za ugotavljanje, ali in v kakšnem obsegu so bile brez dajatve in/ali prometnega davka nabavljene surovine porabljene pri proizvodnji izvoznega izdelka (Priloga II(II)(4) k osnovni uredbi in v primeru nadomestnih shem povračil Priloga III(II)(2) k osnovni uredbi). Cilj vzpostavljenega sistema preverjanja je spremljanje obveznosti neto deviznih zaslužkov in ne potrošnja uvoza v zvezi s proizvodnjo izvoznega blaga.
(29)
V zvezi s stranjo, ki ima status EOU, za uvedbo izravnalnega ukrepa za katero koli ugodnost veljata dva pogoja: (i) neobstoj sistema preverjanja in (ii) obstoj presežnega odpusta. V odgovor na to bi bilo treba opozoriti, da je za indijsko vlado ključno, da dokaže, da je vzpostavila ustrezen sistem preverjanja za ugotavljanje, katere surovine so bile porabljene v proizvodnem postopku in v kakšnem obsegu. Neobstoj ustreznega sistema preverjanja bo nadalje obravnavan v nadaljnjem besedilu. Vprašanje izdaje presežnega odpusta je pomembno samo v primeru, kadar je bilo ugotovljeno, da je shema, v tem primeru EOUS, shema povračila dajatev v dobri veri, ki izpolnjuje zahteve iz prilog I, II in III k osnovni uredbi. Kot že pojasnjeno v uvodni izjavi 27, se EOUS ne more šteti za dovoljen sistem povračila dajatev ali nadomestni sistem povračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe.
(30)
Stran je nadalje poudarila, da je sistem EOU, ki omogoča dajatev prost uvoz surovin za izvoz končnega blaga. Stran je trdila, da se sistem EOU lahko izenači s posebnim carinskim postopkom oprostitve pri aktivnem plemenitenju in ne povračilom dajatev. Trdila je, da ne glede na to, ali je rezultat teh dveh sistemov teoretično enak (izvoz blaga, ki vsebuje surovine, za katere izpadejo dajatve na uvoz), med njima obstajajo znatne razlike. V podporo trditvi je stran navedla, da ima izvoznik v sistemu povračila dajatev pravico, da zahteva povračilo dajatev za surovine, ki jih vsebuje končno blago. V sistemu aktivnega oplemenitenja je izvoznik oproščen kakršne koli uvozne dajatve, vendar je zakonsko obvezan plačati dajatve za vsakršno končno blago, ki ga proda na domačem trgu. Stran je trdila, da v okviru slednjega sistema presežni odpust ni mogoč.
(31)
V odgovor na to bi bilo najprej treba opozoriti, da se obstoj presežnega odpusta lahko ugotovi samo v primerih, v katerih je vzpostavljen sistem preverjanja, katerega cilj je spremljanje porabe uvoza glede na proizvodnjo izvoznega blaga. Glede trditve strani, da EOU ni shema za povračilo dajatev, bi bilo treba opozoriti, da opomba 2 v Prilogi I k osnovni uredbi jasno določa, da za namene osnovne uredbe „odpust ali povračilo“ vključuje celotno ali delno oprostitev ali odložitev plačila uvoznih dajatev. Pojasniti bi bilo treba, da je osnovni koncept sheme povračila dajatev ali sheme oprostitve enak, torej dajatve na uvoz surovin bodisi niso plačljive bodisi niso vračljive pod pogojem, da se take surovine uporabljajo v proizvodnji izdelkov, ki se nato izvažajo. Nenazadnje bi bilo treba pojasniti, da mora EOUS za ugotovitev, ali naj se obravnava kot sistem povračila dajatev v dobri veri, izpolnjevati zahteve iz prilog I, II in III k osnovni uredbi.
(32)
Stran je nadalje trdila, da je EOU predmet ustreznega sistema preverjanja in nadaljnjih ukrepov preverjanja v zvezi z njegovim izvozom in prodajo na domačem trgu. Stran je trdila, da nista bili pomembni le Zunanjetrgovinska politika in Priročnik o postopkih, ki določa zakone in postopke za EOU. Prav tako bi bilo treba raziskati, ali obstajajo drugi indijski zakoni in predpisi, ki določajo razumen in učinkovit sistem preverjanja. V podporo svoji trditvi je stran navedla, da je v skladu z oddelkom 6.10.1 Priročnika o postopkih pravno zavezana k vodenju ustreznih računov in predložitvi digitalno podpisanih četrtletnih in letnih poročil o napredku v zvezi z uvozom, nakupi na domačem trgu, izvozom in domačo prodajo. Stran je nadalje trdila, da je pri domači prodaji v skladu z osrednjim zakonom o trošarinah (Central Excise Act) iz leta 1944 pravno zavezana k izdaji davčnega računa, na katerem so na primer jasno označeni plačljivi davki. V skladu z mesečnimi zahtevami iz osrednjega zakona o trošarinah mora stran organom predložiti tudi podrobne podatke o domači prodaji. Prav tako je stran v skladu z zakonom o gospodarskih družbah iz leta 1956 in veljavnimi računovodskimi standardi pravno zavezana k zagotovitvi podrobnih podatkov o uvozu in domači nabavi ter izvozu in domači prodaji v svojih revidiranih računovodskih izkazih.
(33)
V odgovor na to je treba navesti, da ni dvoma, da zakon o gospodarskih družbah lahko zagotavlja okvir za računovodske standarde v Indiji. Vendar je za dostop do uvedbe izravnalnega ukrepa za EOU pomembno vprašanje, ali je indijska vlada vzpostavila sistem, ki lahko potrdi, ali in v kakšnem obsegu so bile dajatev ali davkov proste surovine porabljene v proizvodnji izvoznega blaga.
(34)
Namen zahtev iz osrednjega zakona o trošarinah je popolnoma drugačen, torej zagotoviti, da se v primeru prodaje na domačem trgu v Indiji plačajo veljavni davki. Namen osrednjega zakona o trošarinah ni preverjanje dajatev prostega uvoza materiala oziroma nadzorovanje povezave med dajatve prostimi surovinami in nastalimi izvoznimi izdelki, da bi se štele za sheme za povračilo dajatev.
(35)
Glede uvedbe nadaljnjih ukrepov preverjanja bi bilo treba spomniti, kot je navedeno v uvodni izjavi 69 začasne uredbe, da EOU nikoli ni obvezan k povezavi vsake uvozne pošiljke z namembnim krajem nastalega izdelka. Vendar bi samo tak nadzor pošiljk indijskim organom zagotovil dovolj podatkov o končnem namembnem kraju surovin, da bi preverili, ali oprostitve dajatev/prometnega davka ne presegajo količine surovin za proizvodnjo za izvoz.
(36)
Zato je bilo kljub natančni preučitvi predloga te strani potrjeno, da indijska vlada nima učinkovitega sistema ali postopka preverjanja za potrditev, ali in v kakršnem obsegu so bile dajatev in prometnega davka prosto nabavljene surovine porabljene pri proizvodnji izvoznega izdelka (Priloga II(II)(4) k osnovni uredbi in v primeru shem nadomestnih povračil Priloga III(II)(2) k osnovni uredbi). Indijska vlada tudi ni izvedla nadaljnje preiskave na podlagi dejanske količine zadevnih surovin, čeprav bi to ob odsotnosti učinkovitega sistema preverjanja (Priloga II(II)(5) in Priloga III(II)(3) k osnovni uredbi) običajno morala storiti. Poleg tega indijska vlada ni predložila nobenega dokaza o tem, da je prišlo do presežnega odpusta.
(37)
Stran je trdila, da bi Komisija za namene izračuna subvencije morala upoštevati carine, plačane na domačo prodajo končnih izdelkov. V odgovor na to trditev bi bilo treba opozoriti, da ima EOU možnost, da proda del svoje proizvodnje na domačem trgu, čeprav je namen uvedbe EOU doseči neto devizni zaslužek. V okviru EOUS se bo blago obravnavalo kot uvoženo blago, čeprav je treba plačati samo stopnjo koncesijske dajatve v višini 50 %. EOU kot tak zato ni v drugačnem položaju kot druga podjetja, ki delujejo na domačem trgu, kar pomeni, da bi bilo treba plačati ustrezne dajatve ali davke na kupljeno blago. V tem smislu bi moralo biti jasno, da odločitev indijske vlade, da obdavči blago za potrošnjo na domačem trgu, ne pomeni, da oprostitev uvoznih dajatev in povračilo prometnih davkov za EOU ni ugodnost glede na izvozno prodajo zadevnega izdelka. Poleg tega prodaja na domačem trgu ne vpliva na splošnejšo oceno o obstoju ustreznega sistema preverjanja.
(38)
Stran je trdila tudi, da Komisija pri računanju zneska subvencije uporablja napačen imenovalec. Stran je trdila, da je pravilni imenovalec promet od celotne prodaje in ne promet od izvozne prodaje. To trditev je treba zavrniti. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil znesek subvencije (števec), izračunan v okviru sheme, dodeljen glede na celoten izvozni promet v OP kot ustrezni imenovalec, ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom. Možnost, da EOU proda del svoje proizvodnje na domačem trgu, ne spremeni dejstva, da ima EOUS jasen izvozni cilj.
(39)
Nenazadnje je stran trdila, da bi morala biti ugodnost, dodeljena družbi, med trenutkom uvoza surovin in trenutkom izvoza končnih palic iz nerjavnega jekla iz Indije enaka stroškom kredita, ki indijski vladi izpadejo. V podporo svoji trditvi se je stran sklicevala na nedavno predhodno ugotovitev Ministrstva za trgovino ZDA pri protidampinškem pregledu novega vkrcevalca, v okviru katerega so se neplačane dajatve obravnavale kot brezobrestno posojilo družbi v trenutku uvoza. V odgovor na to je treba opozoriti, da Komisija ni obvezana k uporabi kakršne koli metodologije izračunavanja, ki jo uporablja Ministrstvo za trgovino ZDA, temveč k uporabi določb osnovne uredbe. Metodologija izračunavanja, uporabljena v tem primeru, je pojasnjena v uvodnih izjavah 75 in 76 začasne uredbe. V vsakem primeru pa bi ta trditev veljala le, če bi bile dajatve zgolj odložene (opomba 3 v Prilogi I k osnovni uredbi) in ne oproščene, kot velja v tem primeru.
(40)
Glede na navedeno se uvodne izjave 60 do 77 začasne uredbe potrdijo.
3.6 Shema izvoznih kreditov (ECS)
(41)
Ena stran je priznala, da je za svoj izvoz prejela preferencialni kredit, vendar je trdila, da je bila stopnja tega kredita bistveno višja od stopnje prevladujočih kreditov v EU in da se zato ne bi smela obravnavati kot subvencija.
(42)
V odgovor na to bi bilo treba opozoriti, da je bil znesek subvencije izračunan na podlagi razlike med obrestmi, plačanimi za izvozne kredite, in zneskom, ki bi ga bilo treba plačati za običajne komercialne kredite, ki jih je uporabila zadevna družba v Indiji. V tem primeru je bilo za izračun zneska subvencije uporabljeno domače referenčno merilo. Zato se ta trditev zavrne.
(43)
Ker v zvezi s tem ni bilo nobenih drugih pripomb, se uvodne izjave 78 do 86 začasne uredbe potrdijo.
3.7 Znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi
(44)
Višina subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, je v skladu z določbami osnovne uredbe, izražena ad valorem, od 3,3 % do 4,3 %. Ker so te subvencije na isti ravni, kot je navedeno v uvodni izjavi 87 začasne uredbe, se navedena uvodna izjava potrdi.
SHEMA→
DEPBS (3)
AAS (3)
EOU (3)
ECS (3)
Skupaj
DRUŽBA
Chandan Steel Ltd.
1,5 %
1,5 %
0,4 %
3,4 %
Skupina Venus
2,6 % do 3,4 %
0 % do 0,8 %
3,3 % (4)
Viraj Profiles Vpl. Ltd.
4,3 %
4,3 %
(45)
Metodologija za določitev stopnje subvencije za sodelujoče družbe, ki niso vključene v vzorec, je bila določena v uvodni izjavi 88 začasne uredbe. V skladu s členom 15(3) osnovne uredbe je stopnja subvencije za sodelujoče družbe, ki niso zajete v vzorcu, 4,0 % in je izračunana na podlagi tehtanega povprečja stopnje subvencije, določene za sodelujoče družbe v vzorcu. Zato se uvodna izjava 88 začasne uredbe potrdi.
(46)
Podlaga za določitev stopnje subvencije na ravni države je bila določena v uvodni izjavi 89 začasne uredbe. Ker v zvezi s tem ni bilo nobenih pripomb, se uvodna izjava 89 začasne uredbe potrdi.
4. INDUSTRIJA UNIJE
(47)
Ker v zvezi z industrijo Unije ni bilo nobenih pripomb, se uvodne izjave 90 do 93 začasne uredbe potrdijo.
5. ŠKODA
(48)
Ker v zvezi s škodo ni bilo nobenih pripomb, se uvodne izjave 94 do 122 začasne uredbe potrdijo.
6. VZROČNA ZVEZA
(49)
Ker v zvezi z vzročno zvezo ni bilo nobenih pripomb, se uvodne izjave 123 do 136 začasne uredbe potrdijo.
7. INTERES UNIJE
(50)
Ker v zvezi z interesom Unije ni bilo nobenih pripomb, se sklepi iz uvodnih izjav 137 do 148 začasne uredbe potrdijo.
8. DOKONČNI IZRAVNALNI UKREPI
8.1 Stopnja odprave škode
(51)
Ena stran je trdila, da povprečna stopnja dobička pred odbitkom davka 9,5 %, ki je temeljila na situaciji iz leta 2007 in se je uporabila za izračun neškodljive cene, da se določi stopnja škode, ni bila reprezentativna za dolgoročno stopnjo dobička industrije pred odbitkom davka. Bilo je navedeno, da se je leto, na katerem je temeljil ta dobiček, štelo za izredno leto, in da bi bili leti 2005 in 2006 bolj reprezentativni, ker sta to bili običajni poslovni leti s stopnjami dobička od 4 % do 6 %.
(52)
Ciljni dobiček, ki se je uporabljal v začasni fazi, je temeljil na tehtani povprečni stopnji dobička, ki so jo vzorčeni proizvajalci Unije dosegli leta 2007. To leto se je štelo za najbližje reprezentativno leto, ko proizvajalci Unije niso utrpeli škodljivega subvencioniranja. Zato se pripomba zavrne, stopnja dobička, uporabljena v začasni fazi, pa se potrdi.
(53)
Ker niso bile prejete nobene druge pripombe v zvezi s stopnjo odprave škode, se uvodne izjave 149 do 153 začasne uredbe potrdijo.
8.2 Sklepna ugotovitev o stopnji odprave škode
(54)
Metodologija, uporabljena v začasni uredbi, se potrdi.
8.3 Raven dajatev
(55)
Glede na navedeno in v skladu s členom 15(1) osnovne uredbe bi bilo treba uvesti dokončno izravnalno dajatev na ravni, ki omogoča odpravo škode, povzročene s subvencioniranim uvozom, ne da bi se presegla ugotovljena stopnja subvencije.
(56)
Na podlagi navedenega so bile stopnje izravnalnih dajatev določene na podlagi primerjave med stopnjami odprave škode in stopnjami subvencij. V skladu s tem so predlagane stopnje izravnalnih dajatev naslednje:
Družba
Stopnja subvencije
Stopnja škode
Stopnja izravnalne dajatve
Chandan Steel Ltd.
3,4 %
28,6 %
3,4 %
Skupina Venus
3,3 %
45,9 %
3,3 %
Viraj Profiles Vpl. Ltd.
4,3 %
51,5 %
4,3 %
Sodelujoče nevzorčene družbe
4,0 %
44,4 %
4,0 %
Vse druge družbe
4,3 %
51,5 %
4,3 %
(57)
Stopnje izravnalnih dajatev za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato se v njih kaže situacija, ki je bila med preiskavo ugotovljena v zvezi s temi družbami. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki se uporablja „za vse druge družbe“) veljajo torej izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz Indije, ki jih proizvajajo te družbe, torej navedeni specifični pravni subjekti. Uvoženi izdelki, ki jih proizvaja katera koli druga družba, ki ni izrecno navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, ne morejo koristiti teh stopenj, pri čemer zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“.
(58)
Kakršen koli zahtevek za uporabo določene stopnje izravnalne dajatve za posamezno družbo (npr. zaradi spremembe imena subjekta ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih subjektov) bi bilo treba nemudoma nasloviti na Komisijo (5) skupaj z vsemi ustreznimi podatki, zlasti o kakršni koli spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje ter domače in izvozne prodaje, povezane na primer s to spremembo imena ali to spremembo proizvodnih in prodajnih subjektov. Če bo primerno, bo ta uredba ustrezno spremenjena s posodobitvijo seznama družb, ki so upravičene do individualnih stopenj dajatev.
8.4 Dokončno pobiranje začasnih dajatev
(59)
Glede na višino ugotovljenih stopenj subvencij in glede na raven škode, povzročene industriji Unije, se zdi potrebno, da se zneski, zavarovani z začasno izravnalno dajatvijo, uvedeno z začasno uredbo, dokončno poberejo -
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Uvede se dokončna izravnalna dajatev na uvoz palic iz nerjavnega jekla, hladno oblikovanih ali hladno dodelanih, brez nadaljnje obdelave, razen palic okroglega prečnega prereza in s premerom 80 mm ali več, s poreklom iz Indije, trenutno uvrščenih v oznake KN 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 in 7222 20 89.
2. Stopnja dokončne izravnalne dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve za izdelek, opisan v odstavku 1, ki ga proizvajajo spodaj navedene družbe, je naslednja:
Družba
Dajatev (%)
Dodatna oznaka TARIC
Chandan Steel Ltd., Mumbai
3,4
B002
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai
Precision Metals, Mumbai
Hindustan Inox Ltd., Mumbai
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai
3,3
B003
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane
4,3
B004
Družbe s seznama v Prilogi
4,0
B005
Vse druge družbe
4,3
B999
3. Če ni drugače določeno, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.
Člen 2
Zneski, zavarovani z začasnimi izravnalnimi dajatvami v skladu z Uredbo (EU) št. 1261/2010 na uvoz palic iz nerjavnega jekla, hladno oblikovanih ali hladno dodelanih, brez nadaljnje obdelave, razen palic okroglega prečnega prereza in s premerom 80 mm ali več, s poreklom iz Indije, trenutno uvrščenih v oznake KN 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 in 7222 20 89, se dokončno poberejo.
Člen 3
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 19. aprila 2011