РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 642/2010 НА КОМИСИЯТА
от 20 юли 2010 година
относно правилата за прилагане на Регламент (ЕО) № 1234/2007 на Съвета по отношение на вносните мита в сектора на зърнените култури
(кодифициран текст)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1234/2007 на Съвета от 22 октомври 2007 г. за установяване на обща организация на селскостопанските пазари и относно специфични разпоредби за някои земеделски продукти („Общ регламент за ООП“) (1), и по-специално член 143 във връзка с член 4 от него,
като има предвид, че:
(1)
Регламент (ЕО) № 1249/96 на Комисията от 28 юни 1996 г. относно правилата за прилагане (мита за внос в сектора за зърнени култури) на Регламент (ЕИО) № 1766/92 на Съвета (2) е бил неколкократно и съществено изменян (3). С оглед постигане на яснота и рационалност посоченият регламент следва да бъде кодифициран.
(2)
Член 135 от Регламент (ЕО) № 1234/2007 предвижда, когато се внасят продуктите, посочени в член 1 от него, да се прилагат ставките на вносните мита от Общата митническа тарифа. Въпреки това за продуктите, посочени член 136, параграф 1 от същия регламент, вносното мито е равно на интервенционната цена, валидна за тези продукти при вноса, увеличена с 55 % и намалена с вносната цена CIF, приложима към пратката.
(3)
За целите на класирането на внесените продукти, продуктите, посочени в член 136, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1234/2007, в някои случаи се класират в няколко стандартни качества. По тази причина използваните стандартни качества следва да бъдат определени, като се използват обективни критерии за класиране, а също така следва да бъдат зададени и допустимите отклонения, за да може продуктите, които се внасят, да бъдат класирани в най-подходящото качество. От възможните обективни критерии за класиране на обикновената пшеница според качеството, най-използваните в търговията и тези, при които може да се извършва най-ефективен контрол, са белтъчното съдържание, специфичното тегло и съдържанието на различни примеси (Schwarzbesatz). За твърдата пшеница тези критерии са специфичното тегло, съдържанието на различни примеси (Schwarzbesatz) и съдържанието на стъкловидни зърна. От тук следва, че внесените стоки следва да бъдат подложени на анализ за определяне на тези параметри за всяка внесена партида. Въпреки това, когато Съюзът е установил официална процедура за признаване на сертификатите за качество, издадени от орган на страната на произход на стоките, е необходимо тези анализи да могат да бъдат провеждани чрез проверка на достатъчно представителен брой от внесените партиди.
(4)
За целите на изчисляването на вносното мито член 136, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1234/2007 предвижда, че периодично се определят представителни вносни цени CIF за продуктите, посочени в параграф 1 от същия член. За установяване на тези цени трябва да бъдат уточнени котировките на цените за различните качества пшеница и за другите зърнени култури. Следователно е необходимо да се определят тези котировки.
(5)
Използването на котировките за различните типове пшеница и за другите зърнени култури на стоковите борси на Съединените американски щати представлява обективна основа за установяване на представителните вносни цени CIF. Добавянето на търговската премия, предоставяна на пазара на Съединените американски щати за всяко качество на различните зърнени култури, позволява борсовата котировка да бъде превърната в износна цена FOB от Съединените американски щати за всяка зърнена култура. Чрез добавяне на морското навло за разстоянието между Мексиканския залив или Големите езера и пристанище на Съюза тези цени FOB могат да бъдат превърнати в представителни вносни цени CIF. При дадения обем на преминаващи стоки и търговия в пристанището на Ротердам, това е местоназначението в Съюза, за което са най-широко известни, най-прозрачни и най-леснодостъпни котировките на морското навло. По тази причина Ротердам следва да бъде избран за пристанището на местоназначение за Съюза.
(6)
Следователно и с цел прозрачност представителните вносни цени CIF, посочени в член 136, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1234/2007, се установяват на базата на котировките на стоковите борси за въпросните зърнени култури плюс търговската премия, предоставяна за зърнената култура, и морското навло между Мексиканския залив или Големите езера и пристанището Ротердам. Въпреки това, за да се вземат предвид разликите в навлото според пристанището на местоназначение, е оправдано определянето на фиксирана корекция на вносното мито за пристанищата на Съюза, разположени на Средиземно море и на Черно море, на Атлантическия бряг, на Пиренейския полуостров, в Обединеното кралство и Ирландия, в северните страни, балтийските страни и в Полша. Факторите за изчисляване на така установените представителни вносни цени CIF трябва да се следят ежедневно, за да може да се следи тенденцията в тези цени. При соргото и ръжта представителната вносна цена CIF, изчислена за ечемик, позволява да се оцени пазарната ситуация за тези два продукта и в такъв случай за тези два вида зърнени култури важи представителната вносна цена CIF, изчислена за ечемик.
(7)
С цел определяне на вносното мито за зърнените култури, посочено в член 136 от Регламент (ЕО) № 1234/2007, период от десет работни дни за регистриране на представителната вносна цена CIF за всеки вид зърнени култури държи сметка за пазарните тенденции, без да въвежда елементи на несигурност. На тази основа вносните мита за тези продукти могат да бъдат определяни на петнадесетия ден и на последния работен ден от всеки месец, като се използва средната представителна вносна цена CIF, регистрирана по време на посочения период. Така изчисленото вносно мито може да бъде прилагано за период от две седмици, без това да засяга значително вносната цена при платени мита. Въпреки това, ако през периода на изчисляване на представителните вносни цени CIF не са налични борсови котировки или ако в резултат на внезапни изменения на елементите, които се използват при изчисляването на вносното мито, тези представителни вносни цени CIF търпят значителни изменения през периода на изчисляване на вносното мито, трябва да бъдат предприети мерки, за да се поддържа представителността на вносните цени CIF на дадения продукт. В случай на големи изменения на борсовите котировки, търговските премии, свързани с котировката, морското навло или на обменния курс, използван при изчисляване на представителната вносна цена CIF на продукта, представителността на тази цена следва да бъде запазена чрез корекция, съответстваща на отклонението от нея, за да се вземат предвид настъпилите изменения. Когато се прави този вид корекция, това не влияе върху периодичността на следващото определяне.
(8)
В случай на внос на твърда царевица използваните борсови котировки за изчисляване на представителните вносни цени CIF не държат сметка за съществуването на ценова премия за този продукт в сравнение с нормалните пазарни условия било поради особеното качество на стоката, или понеже цената на продукта за внос включва премия за качество в сравнение с нормалната цена на въпросния продукт. За да се вземе предвид тази премия за качество върху цените или котировките, на вносителите, които покажат, че са използвали внесената стока за производството на висококачествени продукти, оправдавайки наличието на такава премия, следва да се възстанови фиксирана част от вносното мито, платено при вноса на въпросната стока.
(9)
За да се осигури спазването на настоящия регламент от вносителите, следва да се установи система за предоставяне на допълнителни гаранции освен тези, свързани с лицензиите.
(10)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Управителния комитет за общата организация на селскостопанските пазари,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Митата от Общата митническа тарифа, посочени в член 135 и в член 136, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1234/2007, са митата, приложими на датата, определена с член 67 от Регламент (ЕИО) № 2913/92 на Съвета (4).
Член 2
1. Вносните мита, посочени в член 136, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1234/2007 за продуктите, включени в кодове по КН 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (висококачествена обикновена пшеница), 1002 00 00, 1005 10 90, 1005 90 00 и 1007 00 90, с изключение на хибриди за посев, се изчисляват ежедневно, но се определят от Комисията на петнадесетия ден и на последния работен ден от всеки месец, за прилагане съответно от шестнадесетия ден от месеца и от първия работен ден от следващия месец. Когато петнадесетият ден не е работен ден за Комисията, митата се определят в работния ден, предхождащ петнадесетия ден от съответния месец.
Въпреки това, ако по време на периода на прилагане на така определеното мито изчисленото средно вносно мито се отклонява с 5 EUR на тон или повече от така определеното мито, се прави съответната корекция.
2. Цената, която трябва да се използва за изчисляване на вносното мито, е дневната представителна вносна цена CIF, определена съгласно метода, предвиден в член 5. За всяко определяне съответното вносно мито е средната стойност на вносните мита, изчислени през предходните десет работни дни. За определянето и корекциите Комисията не взема предвид дневните вносни мита, използвани за предходното определяне.
Интервенционната цена, която трябва да се използва за изчисляване на митата, е цената за месеца, през който се прилага митото.
3. Вносните мита, определени съгласно разпоредбите на настоящия регламент, се прилагат до влизане в сила на ново определяне.
При всяко определяне или корекция Комисията публикува в Официален вестник на Европейския съюз вносните мита и елементите, използвани за тяхното изчисляване.
4. Когато пристанището на разтоварване в Съюза се намира:
а)
в Средиземно море (отвъд Гибралтарския провлак) или в Черно море и ако стоката пристига през Атлантическия океан или през Суецкия канал, Комисията намалява вносното мито с 3 EUR на тон;
б)
в атлантическите пристанища на Пиренейския полуостров, в Обединеното кралство, Ирландия, Дания, Естония, Литва, Латвия, Полша, Финландия или Швеция и ако стоката пристига през Атлантическия океан, Комисията намалява вносното мито с 2 EUR на тон.
Митническите органи на пристанището на разтоварване издават сертификат в съответствие с образеца, съдържащ се в приложение I, който удостоверява количеството на всеки разтоварен продукт. За да може да бъде намалено митото, предвидено в първа алинея, този сертификат трябва да придружава стоките до приключването на митническите формалности по вноса.
Член 3
1. Вносните мита се намаляват с 24 EUR на тон за твърда царевица, съответстваща на спецификациите, изложени в приложение II.
2. За да се ползва от намалението, посочено в параграф 1, твърдата царевица трябва да е преработена в продукт, включен в код по КН 1904 10 10, 1103 13 или 1104 23, в срок от шест месеца, считано от датата на допускане за свободно обращение.
3. Прилагат са разпоредбите относно употребата за специфични цели в член 82 от Регламент (ЕИО) № 2913/92 и в членове 291-300 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията (5).
4. Чрез дерогация от член 293, параграф 1, буква д) от Регламент (ЕИО) № 2454/93 вносителят предоставя на компетентния орган допълнителна гаранция в размер на 24 EUR на тон за твърда царевица, с изключение на случаите, когато вносната лицензия е придружена от сертификат за съответствие, издаден от Servicio Nacional de Sanidad y Calidad Agroalimentaria (Senasa) на Аржентина съгласно член 7, параграф 2, буква а) от настоящия регламент. В този случай в клетка 24 на заявлението за вносна лицензия се посочват видът и номерът на сертификата за съответствие.
Въпреки това, в случай че митото, приложимо в деня на приемане на декларацията за допускане за свободно обращение, е по-малко от 24 EUR на тон за царевица, гаранцията е равна на размера на митото.
Член 4
Критериите за качество, които трябва да бъдат изпълнени при внос в Съюза, и допустимите отклонения са определени в приложение II.
Член 5
1. За определяне на представителните вносни цени CIF, посочени в член 136, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1234/2007, следните елементи се използват за висококачествена обикновена пшеница, твърда пшеница, царевица и другите видове фуражни зърнени култури, посочени в член 2, параграф 1 от настоящия регламент:
а)
представителната борсова котировка на пазара на Съединените американски щати;
б)
известните търговски премии и намаления, свързани с тази котировка на пазара на Съединените американски щати в деня на котировката, и по-специално при твърдата пшеница - свързани с качеството на грис;
в)
морското навло и свързаните с него разходи за разстоянието между Съединените американски щати (Мексиканския залив или Дулут) и пристанище Ротердам за кораб с тонаж не по-малко от 25 000 тона.
2. Комисията регистрира всеки работен ден:
а)
елемента, посочен в параграф 1, буква а), от борсите при използване на референтните качества, посочени в приложение III;
б)
елементите, посочени в параграф 1, букви б) и в), от публично достъпна информация.
3. С оглед изчисляване на елемента, посочен в параграф 1, буква б), или съответната котировка FOB, се прилагат следните премии и намаления:
а)
премия в размер на 14 EUR на тон за висококачествена обикновена пшеница;
б)
намаление в размер на 10 EUR на тон за твърда пшеница от средно качество;
в)
намаление в размер на 30 EUR на тон за твърда пшеница от ниско качество.
4. Представителните вносни цени CIF за твърда пшеница, висококачествена обикновена пшеница и царевица представляват сумата от елементите, посочени в параграф 1, букви а), б) и в). Представителните вносни цени CIF за ръж и сорго се изчисляват чрез прилагане на котировките за ечемик в Съединените американски щати съгласно разпоредбите на приложение III.
5. Представителните вносни цени CIF за семена от обикновена пшеница, включена в код по КН 1001 90 91 и за семена от царевица, включена в код по КН 1005 10 90, са цените, изчислени съответно за висококачествена обикновена пшеница и царевица.
Член 6
1. Заявленията за вносни лицензии за висококачествена обикновена пшеница са допустими само ако заявителят:
а)
впише качеството, което ще бъде внесено, в клетка 20 от вносната лицензия;
б)
се ангажира писмено да предостави на компетентния орган в деня на приемане на декларацията за допускане за свободно обращение специална допълнителна гаранция към гаранциите, предвидени в член 12 от Регламент (ЕО) № 1342/2003 на Комисията (6).
Допълнителната гаранция, посочена в първа алинея, буква б), е в размер на 95 EUR за тон. Въпреки това, в случай че вносната лицензия е придружена от сертификати за съответствие, издадени от Federal Grain Inspection Service (FGIS) и от Канадската комисия по зърнените култури (CGC) съгласно член 7, параграф 2, буква б) или в), не се изисква допълнителна гаранция. В този случай в клетка 24 от вносната лицензия се посочват видът и номерът на сертификата за съответствие.
2. Заявленията за вносни лицензии за твърда пшеница са допустими само ако заявителят:
а)
впише качеството, което ще бъде внесено, в клетка 20 от вносната лицензия;
б)
се ангажира писмено да предостави на компетентния орган в деня на приемане на декларацията за допускане за свободно обращение специална допълнителна гаранция към гаранциите, предвидени в член 12 от Регламент (ЕО) № 1342/2003, в случай че вносното мито за качеството, посочено в клетка 20 от вносната лицензия, не е най-високото мито за съответната категория продукт.
Размерът на допълнителната гаранция, посочена в първа алинея, буква б), представлява разликата в деня на приемане на декларацията за допускане за свободно обращение между най-високото мито и митото, приложимо за посоченото качество, плюс добавка в размер на 5 EUR на тон. Въпреки това, в случай че вносното мито, приложимо за различните качества твърда пшеница, е нула, не се изисква поемане на ангажимента, посочен в първа алинея, буква б).
В случай че вносната лицензия е придружена от сертификати за съответствие, издадени от Federal Grain Inspection Service (FGIS) и Канадската комисия по зърнените култури (CGC) съгласно член 7, не се изисква допълнителна гаранция. В този случай в клетка 24 от вносната лицензия се посочва видът на сертификата за съответствие.
3. В случай на преустановяване на вносните мита за всички категории качество на обикновена пшеница съгласно член 187 от Регламент (ЕО) № 1234/2007 допълнителната гаранция от 95 EUR за тон, посочена в параграф 1 от настоящия член, не се изисква за целия период, в който е валидно преустановяването.
Член 7
1. Митническото учреждение, отговорно за допускането за свободно обращение, взема съгласно приложение I към Регламент (ЕО) № 152/2009 на Комисията (7) представителни проби от всяка партида висококачествена обикновена пшеница, твърда пшеница и твърда царевица. Въпреки това, в случай че вносното мито, приложимо за различните качества, е едно и също, проби не се вземат.
Ако все пак Комисията официално признае сертификат за качество на висококачествена обикновена пшеница, твърда пшеница или твърда царевица, издаден от страната на произход на зърнените култури, проби за проверка на удостовереното качество се вземат само от достатъчно представителен брой партиди.
2. Съгласно принципите, определени в членове 63-65 от Регламент (ЕИО) № 2454/93, Комисията признава официално следните сертификати за съответствие:
а)
сертификати, издадени от Servicio nacional de Sanidad y Calidad Agroalimentaria (Senasa) на Аржентина за твърда царевица;
б)
сертификати, издадени от Federal Grain Inspection Service (FGIS) на Съединените американски щати за висококачествена обикновена пшеница и висококачествена твърда пшеница;
в)
сертификати, издадени от Канадската комисия по зърнените култури (CGC) за висококачествена обикновена пшеница и висококачествена твърда пшеница.
В приложение IV фигурират образците на сертификатите за съответствие, издавани от Senasa. Копие от печатите, разрешени от аржентинското правителство, ще бъде публикувано в Официален вестник на Европейския съюз.
В приложение V фигурират образците на сертификатите за съответствие и печатите, издавани от FGIS.
В приложение VI фигурират образците на сертификатите за съответствие, спецификациите на качеството за износ и печатите, издавани от CGC.
В случай че аналитичните параметри, вписани в сертификатите за съответствие, издадени от институциите, посочени в първа алинея, показват съответствие със стандартите за качество на висококачествената обикновена пшеница, твърдата пшеница и твърдата царевица, установени в приложение II, проби се вземат от не по-малко от 3 % от стоките, пристигащи във всяко пристанище на разтоварване в хода на пазарната година.
Стоките се класират в стандартното качество, за което са изпълнени всички изисквания, посочени в приложение II.
3. Референтните методи за анализите, посочени в параграф 1, са описаните в Регламент (ЕС) № 1272/2009 на Комисията (8).
Твърдата царевица е царевицата от вида Zea mays indurata, чиито зърна имат предимно твърда ендосперма (твърда или рогова тъкан). Като цяло зърната са с оранжев или червен цвят. Горната част (противоположната на зародиша), или корона, няма цепка.
Като зърна от твърда царевица се определят зърната, които отговарят на два критерия:
а)
тяхната корона няма цепка и
б)
при надлъжен разрез ендоспермата им има брашняна централна част, обгърната изцяло от рогова част. Тази рогова част трябва да представлява по-голямата част от цялата площ на разреза.
Процентът на зърна от твърда царевица се определя чрез преброяване на броя на зърната, отговарящи на критериите, посочени в трета алинея, в представителна мостра от сто зърна.
Референтният метод за определянето на показателя на флотация е определен в приложение VII.
4. В случай че резултатите от анализа показват по-ниско от вписаното във вносната лицензия стандартно качество на внесената висококачествена обикновена пшеница, твърда пшеница и твърда царевица, вносителят заплаща разликата между вносното мито, приложимо за посочения в лицензията продукт, и митото за действително внесения продукт. В този случай гаранцията за вносната лицензия, посочена в член 12, буква а) от Регламент (ЕО) № 1342/2003, и допълнителната гаранция, предвидена в член 3, параграф 4 и член 6, параграфи 1 и 2 от настоящия регламент, се освобождават, с изключение на добавката от 5 EUR, предвидена във втора алинея от горепосочения параграф 2.
В случай че разликата, посочена в първа алинея, не бъде платена в срок от един месец, допълнителната гаранция, предвидена в член 3, параграф 4 и член 6, параграфи 1 и 2, се задържа.
5. Представителните проби от внесените зърнени култури, взети от компетентния орган на държавата-членка, трябва да се пазят шест месеца.
Член 8
Регламент (ЕО) № 1249/96 се отменя.
Позоваванията на отменения регламент се считат за позовавания на настоящия регламент и се четат съгласно таблицата на съответствието в приложение IX.
Член 9
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 20 юли 2010 година.
UREDBA KOMISIJE (EU) št. 642/2010
z dne 20. julija 2010
o pravilih za uporabo (uvoznih dajatev za sektor žit) Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007
(kodificirano besedilo)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1) in zlasti člena 143 v zvezi s členom 4 Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Uredba Komisije (ES) št. 1249/96 z dne 28. junija 1996 o pravilih za uporabo (uvoznih dajatev za sektor žit) Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 (2) je bila večkrat (3) bistveno spremenjena. Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno uredbo kodificirati.
(2)
Člen 135 Uredbe (ES) št. 1234/2007 predvideva obračunavanje dajatev po skupni carinski tarifi, kadar se uvažajo proizvodi, našteti v členu 1. Vendar pa mora biti uvozna dajatev za proizvode iz člena 136(1) te uredbe intervencijska cena, ki velja v trenutku uvoza, povečana za 55 % in nato znižana za uvozno ceno CIF, ki velja za to pošiljko.
(3)
Zaradi razvrščanja uvoženih proizvodov je v nekaterih primerih treba proizvode iz člena 136(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 razdeliti v več standardnih kakovosti. Standardne kakovosti bi bilo zato treba določiti s pomočjo objektivnih kriterijev razvrščanja ter postaviti meje tolerance, kar bi omogočalo razvrstitev proizvoda v najustreznejši kakovostni razred. Od možnih objektivnih kriterijev za razvrščanje navadne pšenice po kakovosti so vsebnost proteinov, specifična teža in vsebnost raznih nečistoč (Schwarzbesatz) najpogosteje uporabljeni v trgovini in tudi najlažji za uporabo. Ti kriteriji so za trdo pšenico specifična teža, vsebnost raznih nečistoč (Schwarzbesatz) in vsebnost steklastih zrn. Uvoženo blago mora v skladu s tem v analizo, da se ugotovi te parametre za vsako uvoženo količino. Te analize bi moralo biti mogoče opraviti zgolj s pregledom dovolj reprezentativnega števila uvoženih količin, kadar ima Unija vzpostavljen uradni postopek priznavanja potrdil o kakovosti, ki jih je izdal organ države porekla blaga.
(4)
Člen 136(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da je treba zaradi obračuna uvozne dajatve določiti redne reprezentativne uvozne cene CIF za vsak proizvod iz odstavka 1 tega člena. Za določanje teh cen je treba dogovoriti uporabo kotacij za pšenico različnih kakovosti in za druga žita. Določiti bi bilo treba dejanske vire kotacij.
(5)
Uporaba kotacij za različne vrste pšenice in druga žita bo na blagovni borzi Združenih držav Amerike nudila pregledno in objektivno osnovo za določanje reprezentativnih uvoznih cen CIF. Komercialni dodatek, ki se na trgu Združenih držav daje za različna žita vseh kakovosti, bo omogočil pretvorbo borzne kotacije za vsako vrsto žita v izvozno ceno FOB iz Združenih držav Amerike. Z dodatkom stroškov za pomorski prevoz med Mehiškim zalivom ali Velikimi jezeri in pristaniščem Unije, ki kotirajo na prevoznem trgu, se te cene FOB lahko pretvorijo v reprezentativne uvozne cene CIF. Pristanišče Rotterdam je glede na količino tovora in obseg poslovanja tisti v namembno pristanišče, za katerega so cene pomorskega prevoza najbolj splošno znane, najbolj pregledne in najbolj dostopne. Zato bi morali za namembno pristanišče v Uniji izbrati Rotterdam.
(6)
V skladu s tem je treba zaradi preglednosti določiti reprezentativne uvozne cene CIF iz člena 136(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007 iz kotacij blagovne borze za posamezno vrsto žita ter komercialnega dodatka zanjo, in stroške pomorskega prevoza med Mehiškim zalivom ali Velikimi jezeri in pristaniščem Rotterdam. Potem razlike v ceni prevoza po posameznih ciljnih pristaniščih opravičujejo pavšalno prilagoditev uvozne dajatve za pristanišča Unije, ki ležijo v Sredozemlju in v Črnem morju, na atlantski obali Iberskega polotoka in v Združenem kraljestvu, na Irskem, v nordijskih državah, baltskih državah ter na Poljskem. Dejavnike za izračun tako določenih reprezentativnih uvoznih cen CIF je treba dnevno nadzorovati, da se lahko spremlja gibanje teh cen. Reprezentativna uvozna cena CIF, izračunana za ječmen, omogoča, da se oceni tržni položaj sirka in rži in se zato reprezentativna uvozna cena CIF za ječmen uporablja za ti dve vrsti žit.
(7)
Za določitev uvozne dajatve za žita iz člena 136 Uredbe (ES) št. 1234/2007 beleženje reprezentativnih uvoznih cen CIF preko obdobja desetih delovnih dni za vsako vrsto žita odraža težnje trga brez uvajanja negotovosti. Uvozne dajatve za te proizvode se zato lahko določijo petnajstega dne in zadnji delovni dan v mesecu s povprečno reprezentativno uvozno ceno CIF, zabeleženo v dveh tednih. Tako izračunana uvozna dajatev se lahko uporablja dva tedna brez večjega škodljivega učinka na uvozno ceno vključno z dajatvami. Če v obdobju za izračun reprezentativnih uvoznih cen CIF ni na voljo nobene borzne kotacije, ali če zaradi nenadnih sprememb v sestavi izračuna uvozne dajatve v obdobju izračuna res močno nihajo, pa je treba sprejeti ukrep zato, da se ohrani reprezentativnost cene za posamezni proizvod. V primeru velikega nihanja bodisi borzne kotacije, komercialnih dodatkov h kotaciji, stroškov pomorskega prevoza ali menjalnega tečaja za izračun reprezentativne uvozne cene CIF proizvoda, mora cena, ki se upošteva pri izračunu uvozne dajatve ostati reprezentativna, tako da se prilagodi glede na odstopanje, ki nastane zaradi teh sprememb. Ni nujno, da se spremeni časovni razpored naslednjega izračuna, četudi pride do take prilagoditve.
(8)
V primeru uvoza trdinke borzna kotacija za izračun reprezentativne uvozne cene CIF morda ne upošteva, da obstaja tak dodatek v primerjavi z običajnimi tržnimi pogoji bodisi zaradi posebne kakovosti blaga ali ker je v njihovo ceno vključen dodatek na kakovost na običajno ceno. Zato, da se upošteva ta dodatek za kakovost na cene ali kotacije, bi bilo treba povrniti del plačane uvozne dajatve po pavšalni stopnji uvoznikom, ki dokažejo, da so blago uporabili za izdelavo proizvodov visoke kakovosti in da je tak dodatek upravičen.
(9)
Od uvoznikov bi bilo treba zahtevati dodatno varščino poleg tistega, ki se nanaša na dovoljenja, da se zagotovi njihovo spoštovanje določb te uredbe.
(10)
Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Stopnje uvoznih dajatev skupne carinske tarife iz člena 135 in člena 136(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 morajo biti tiste, veljavne na dan, določen v členu 67 Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 (4).
Člen 2
1. Uvozne dajatve iz člena 136(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 za proizvode z oznakami KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (navadna pšenica visoke kakovosti), 1002 00 00, 1005 10 90, 1005 90 00 in 1007 00 90, razen hibridov za setev, se izračunavajo dnevno, vendar jih Komisija določi na petnajsti dan in na zadnji delovni dan vsakega meseca za uporabo od šestnajstega dne v mesecu in od prvega dne v naslednjem mesecu. Kadar petnajsti ni delovni dan za Komisijo, se dajatve določijo na delovni dan pred petnajstim v zadevnem mesecu.
Vendar če se med obdobjem tako določenih dajatev povprečna izračunana uvozna dajatev razlikuje za 5 EUR na tono ali več od dajatve, ki je bila določena, se sprejme ustrezna prilagoditev.
2. Cena, ki jo je treba uporabljati za izračun uvozne dajatve je dnevna reprezentativna uvozna cena CIF, določena v skladu s členom 5. Pri vsaki določitvi je obravnavana uvozna dajatev povprečje uvoznih dajatev, izračunanih za predhodnih 10 delovnih dni. Za določitev in prilagoditve Komisija ne upošteva dnevnih uvoznih dajatev, ki so se uporabljale pri predhodni določitvi.
Intervencijska cena, ki jo je treba uporabiti za izračun dajatev, je cena tistega meseca, v katerem se uvozna dajatev uporablja.
3. Uvozne dajatve, določene v skladu s to uredbo, se uporabljajo, dokler ne začne veljati nova določitev.
Ob vsakem določanju ali prilagajanju mora Komisija v Uradnem listu Evropske Unije objaviti uvozne dajatve in podatke, ki so bili uporabljeni za njihov izračun.
4. Kadar se pristanišče raztovarjanja v Uniji nahaja:
(a)
v Sredozemlju (onstran Gibraltarske ožine) ali v Črnem morju in če blago prihaja po Atlantskem oceanu ali Sueškem kanalu, mora Komisija zmanjšati uvozno dajatev za 3 EUR na tono;
(b)
na atlantski obali Iberskega polotoka, v Združenem kraljestvu, na Irskem, Danskem, v Estoniji, Latviji, Litvi, na Poljskem, Finskem ali Švedskem, mora Komisija zmanjšati uvozno dajatev za 2 EUR na tono.
Carinski organ v pristanišču raztovarjanja izda potrdilo v skladu z obrazcem iz Priloge I, ki dokazuje količino vsakega raztovorjenega proizvoda. Znižanje carine iz prvega pododstavka je odobreno le, če je blago do konca uvoznih carinskih formalnosti opremljeno s tem potrdilom.
Člen 3
1. Uvozne dajatve se znižajo za 24 EUR na tono za koruzo trdinko, ki ustreza zahtevam iz Priloge II.
2. Da bi bila upravičena do znižanja iz odstavka 1, mora biti koruza trdinka predelana v proizvod z oznakami KN 1904 10 10, 1103 13 ali 1104 23 v šestih mesecih od dneva sprostitve v prosti promet.
3. Uporabljajo se določbe o posebnih uporabah iz člena 82 Uredbe (EGS) št. 2913/92 in členi 291 do 300 Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 (5).
4. Ne glede na člen 293(1)(e) Uredbe (EGS) št. 2454/93 položi uvoznik pri pristojnem organu dodatno varščino 24 EUR na tono koruze trdinke, razen ko je uvoznemu dovoljenju priloženo potrdilo o skladnosti, ki ga je izdal argentinski Servicio National de Sanidad y Calidad Agroalimentaria (Senasa) v skladu s členom 7(2)(a) te uredbe. V takih primerih se v polje 24 zahtevka za uvozno dovoljenje in uvoznega dovoljenja vpiše vrsto potrdila o skladnosti in njegovo številko.
Če pa je dajatev, ki se uporablja na dan sprejema deklaracije za sprostitev v prost promet, nižja kakor 24 EUR na tono koruze, je varščina enaka znesku dajatve.
Člen 4
Standardi kakovosti, ki morajo biti izpolnjeni ob uvozu v Unijo, in dovoljena odstopanja, morajo biti taki, kot so prikazani v Prilogi II.
Člen 5
1. Za kvalitetno navadno pšenico, trdo pšenico, koruzo in druga krmna žita iz člena 2(1) te uredbe so sestavni deli, ki določajo reprezentativne uvozne cene CIF iz člena 136(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007:
(a)
reprezentativna borzna kotacija na trgu Združenih držav Amerike;
(b)
znane trgovske premije in popusti, povezani s kotacijo na trgu Združenih držav Amerike na dan kotacije in zlasti pri trdi pšenici povezani s kakovostjo zdroba;
(c)
prevoz tovora po morju in s tem povezani stroški med Združenimi državami Amerike (Mehiški zaliv ali Duluth) in pristaniščem v Rotterdamu za plovilo nosilnosti najmanj 25 000 ton.
2. Vsak delovni dan evidentira Komisija:
(a)
sestavni del iz točke (a) odstavka 1 iz borznih kotacij in uporabi referenčno količino, prikazano v Prilogi III;
(b)
sestavne dele iz točk (b) in (c) odstavka 1 iz javno dostopnih informacij.
3. Za izračun sestavnih delov iz točke (b) odstavka 1 ali ustrezne kotacije f.o.b. se uporabljajo naslednje premije in popusti:
(a)
premija 14 EUR na tono za kakovostno navadno pšenico;
(b)
popust 10 EUR na tono za srednje kakovostno trdo pšenico;
(c)
popust 30 EUR na tono za trdo pšenico nizke kakovosti.
4. Reprezentativne uvozne cene CIF za trdo pšenico, kakovostno navadno pšenico in koruzo so vsota sestavnih delov iz točk (a), (b) in (c) odstavka 1. Reprezentativna uvozna cena CIF za rž in sirek se izračuna z uporabo kotacij za ječmen v Združenih državah Amerike, v skladu z določbami Priloge III.
5. Reprezentativne uvozne cene CIF za seme navadne pšenice z oznako KN 1001 90 91 in seme koruze z oznako KN 1005 10 90 so cene, ki so izračunane za kakovostno navadno pšenico in koruzo, v tem zaporedju.
Člen 6
1. Zahtevki za uvozna dovoljenja za kakovostno navadno pšenico so veljavni le, če vlagatelj zahtevka:
(a)
vpiše kakovost uvoza v polje 20 uvoznega dovoljenja;
(b)
se pisno zaveže, da bo položil pri ustreznem pristojnem telesu na dan sprejetja deklaracije o sprostitvi v prosti promet posebno dodatno varščino poleg varščin, ki se zahtevajo v skladu z členom 12 Uredbo Komisije (ES) št. 1342/2003 (6).
Dodatna varščina iz točke (b) prvega pododstavka znaša 95 EUR na tono. Kadar je uvoznemu dovoljenju treba priložiti potrdila o skladnosti, ki jih izda Zvezna služba za nadzor žit (FGIS) in Kanadska komisija za žita (CGS) v skladu s členom 7(2)(b) ali (c), ni potrebna nobena dodatna varščina. V takih primerih se v polje 24 zahtevka za uvozno dovoljenje in uvoznega dovoljenja vpiše vrsto potrdila o skladnosti in njegovo številko.
2. Uvozna dovoljenja za trdo pšenico so veljavna le, če vlagatelj zahtevka:
(a)
vpiše kakovost uvoza v polje 20 uvoznega dovoljenja;
(b)
se pisno zaveže, da bo položil pri ustreznem pristojnem telesu na dan sprejetja deklaracije o sprostitvi v prosti promet posebno dodatno varščino poleg varščin, ki se zahtevajo v skladu s členom 12 Uredbe (ES) št. 1342/2003, če uvozna dajatev za kakovost, prikazano v polju 20 uvoznega certifikata, ni najvišja dajatev za zadevno kategorijo proizvoda.
Višina dodatne varščine iz točke (b) prvega pododstavka je na dan sprejetja deklaracije o sprostitvi v prosti promet enaka razliki med najvišjo dajatvijo in dajatvijo, ki se uporablja za prikazano kakovost, plus dodatek 5 EUR na tono. Kadar je uvozna dajatev, ki se uporablja za različne kakovosti trde pšenice, enaka nič, zaveza iz točke (b) prvega pododstavka ni potrebna.
Kadar je uvoznemu dovoljenju treba priložiti potrdila o skladnosti, ki jih izda Zvezna služba za nadzor žit (FGIS) in Kanadska komisija za žita (CGS) v skladu s členom 7, ni potrebna nobena dodatna varščina. V tem primeru vsebuje uvozno dovoljenje v polju 24 navedbo vrste potrdila o skladnosti.
3. V primeru opustitve uvoznih carin za vse kategorije kakovosti navadne pšenice v skladu s členom 187 Uredbe (ES) št. 1234/2007 se dodatna varščina 95 EUR na tono iz odstavka 1 tega člena v obdobju opustitve carin ne zahteva.
Člen 7
1. Carinski urad za sprostitev v prosti promet vzame reprezentativne vzorce v skladu s Prilogo I Uredbe Komisije (ES) št. 152/2009 (7) za vsako dobavo kakovostne navadne pšenice, trde pšenice in koruze trdinke. Vzorčenje se ne izvaja, kadar je uvozna dajatev za različne kakovosti enaka.
Če Komisija uradno prizna potrdilo o kakovosti za kakovostno navadno pšenico, za trdo pšenico ali koruzo trdinko, ki ga je izdala država porekla žit, se odvzamejo vzorci za preverjanje overjene kakovosti le iz števila dobav, ki je dovolj reprezentativno.
2. Komisija uradno prizna v skladu z načeli iz členov 63 do 65 Uredbe (EGS) št. 2454/93 naslednja potrdila o skladnosti:
(a)
potrdila, ki jih je izdal Servicio National de Sanidad y Calidad Agroalimentaria iz Argentine (Senasa) za koruzo trdinko;
(b)
potrdila, ki jih je izdala Zvezna služba za nadzor žit (FGIS) Združenih držav Amerike za kakovostno navadno pšenico in kakovostno trdo pšenico;
(c)
potrdila, ki jih je izdala Kanadska komisija za žita (CGC) za kakovostno navadno pšenico in kakovostno trdo pšenico.
Vzorec obrazca potrdil o skladnosti, ki jih izdaja Senasa, je naveden v Prilogi IV. Reprodukcija žigov, ki jih je odobrila argentinska vlada, se objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Vzorec obrazcev potrdil o skladnosti, ki jih izdaja FGIS, je naveden v Prilogi V.
Vzorec obrazcev potrdil o skladnosti, tehnične zahteve o razredu izvoza in žigi, ki jih izdaja CGC, so navedeni v Prilogi VI.
Kadar analitski parametri, vneseni v potrdila o skladnosti, ki so jih izdali subjekti iz prvega pododstavka, kažejo skladnost s standardi o kakovosti kakovostne navadne pšenice, trde pšenice in koruze trdinke iz Priloge II, se vzamejo vzorci pri najmanj 3 % tovorov, ki prispejo v vsako vstopno pristanišče med tržnim letom.
Blago se uvrsti v razrede standardne kakovosti, za katere so izpolnjene zahteve iz Priloge II.
3. Standardne metode za določitve iz odstavka 1 so metode, navedene v Uredbi Komisije (EU) št. 1272/2009 (8).
Koruza-trdinka je koruza vrste Zea mays indurata, katere zrnje ima pretežno steklast endosperm (trda ali poroženela tekstura). Na splošno je zrnje oranžno ali rdeče barve. Zgornji del (nasproti kalčka) ali krona nima zareze.
Steklasto zrnje koruze-trdinke je opredeljeno kot zrnje, ki izpolnjuje dvoje meril:
(a)
krona zrna nima zareze;
(b)
če ga zarežemo po dolžini, postane viden osrednji mokast del endosperma, ki ga povsem obdaja poroženeli del. Poroženeli del mora zavzemati pretežni del skupne zarezane površine.
Odstotne deleže steklastih zrn se določi tako, da se v reprezentativnem vzorcu 100 zrn prešteje število zrn, ki izpolnjujejo merila iz tretjega pododstavka.
Referenčna metoda za določanje flotacijskega indeksa je dana v Prilogi VII.
4. Če rezultati analize pokažejo, da so uvožena kakovostna navadna pšenica, trda pšenica in koruza trdinka nižje standardne kakovosti, kakor je bila vpisana v uvozno dovoljenje, plača uvoznik razliko med uvozno dajatvijo, ki se uporablja za proizvod, prikazan na dovoljenju, in dajatvijo za proizvod, ki je bil dejansko uvožen. V tem primeru se varščina za uvozno dovoljenje iz člena 12(a) Uredbe (ES) št. 1342/2003 in dodatna varščina iz člena 3(4) ter člena 6(1) in (2) te uredbe sprostita, z izjemo 5 EUR dodatka, predvidenega v drugem pododstavku člena 6(2).
Če se razlika iz prvega pododstavka ne plača v enem mesecu, se dodatna varščina, navedena v členu 3(4) ter členu 6(1) in (2) zaseže.
5. Reprezentativni vzorci uvoženih žit, ki jih vzame pristojni organ države članice, se hranijo 6 mesecev.
Člen 8
Uredba (ES) št. 1249/96 se razveljavi.
Sklici na razveljavljeno uredbo, se upoštevajo kot sklici na to uredbo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo v Prilogi IX.
Člen 9
Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 20. julija 2010