РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 43/2012 НА СЪВЕТА
от 17 януари 2012 година
за определяне на възможностите за риболов за 2012 г. на кораби на ЕС за определени рибни запаси и групи от рибни запаси, които не са предмет на международни преговори или споразумения
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 43, параграф 3 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия,
като има предвид, че:
(1)
В член 43, параграф 3 от Договора е предвидено, че Съветът, по предложение на Комисията, приема мерки за определянето и разпределянето на възможностите за риболов.
(2)
Регламент (ЕО) № 2371/2002 на Съвета от 20 декември 2002 г. относно опазването и устойчивата експлоатация на рибните ресурси в рамките на общата политика в областта на рибарството (1) изисква да се установят мерки, уреждащи достъпа до водите и ресурсите и устойчивото осъществяване на риболовните дейности, като взема предвид наличните научни, технически и икономически становища, и по-специално докладите, съставени от Научния, технически и икономически комитет по рибарство (НТИКР), както и предвид всякакви становища, получени от регионалните консултативни съвети.
(3)
Задължение на Съвета е да приеме мерки за определяне и разпределяне на възможностите за риболов по вид риболовна дейност или групи риболовни дейности, включително определени условия, имащи функционална връзка с тях, според случая. Възможностите за риболов следва да се разпределят между държавите-членки по такъв начин, че да осигуряват за всяка държава-членка относителна стабилност на риболовните дейности за всеки запас или риболовна дейност, като се отчитат надлежно целите на общата политика в областта на рибарството, определени в Регламент (ЕО) № 2371/2002.
(4)
За да се осигурят еднакви условия за изпълнение относно предоставянето на отделна държава-членка на правото да се възползва от схемата за управление на разпределянето на риболовното си усилие в съответствие със схемата за киловатдни, на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия.
(5)
За да се осигурят еднакви условия за прилагането на настоящия регламент, на Комисията следва да се предоставят изпълнителни правомощия по отношение на предоставянето на допълнителни дни в морето за окончателно преустановяване на риболовните дейности и за засилено присъствие на наблюдатели с научна цел, както и по отношение на установяването на форматите на таблиците за въвеждане и предаване на информацията относно прехвърляне на дни в морето между риболовни кораби, плаващи под знамето на дадена държава-членка. Тези правомощия следва да се упражняват в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 февруари 2011 г. за установяване на общите правила и принципи относно реда и условията за контрол от страна на държавите-членки върху упражняването на изпълнителните правомощия от страна на Комисията (2).
(6)
Когато общият допустим улов (ОДУ), свързан с определен запас, е разпределен само на една държава-членка, е целесъобразно въпросната държава-членка да се оправомощи в съответствие с член 2, параграф 1 от Договора да определи равнището на този ОДУ. Следва да се предвидят разпоредби, за да се гарантира, че когато определя равнището на ОДУ, въпросната държава-членка действа по начин, който напълно съответства на принципите и правилата на общата политика в областта на рибарството.
(7)
Определени видове ОДУ позволяват на държавите-членки да предоставят допълнително разпределени квоти за кораби, участващи в опити за напълно документиран риболов. Целта на тези опити е да се тества системата на квоти за улов за предотвратяване на изхвърлянето на улов и причинената от това загуба на рибни ресурси, които могат да се използват по друг начин. Неконтролираните изхвърляния на риба са заплаха за дългосрочната устойчивост на рибните ресурси като обществено благо и съответно за целите на общата политика в областта на рибарството. От друга страна, системите на квоти за улов по своята същност представляват стимул за рибарите да оптимизират избирателния характер на операциите си по отношение на улова. За да се постигне рационално управление на изхвърлянията на улов, напълно документираният риболов трябва да обхваща всяка операция в морето, а не само разтоварения в пристанището улов. Условията, при които държавите-членки могат да предоставят такива допълнително разпределени квоти, следва следователно да включват задължение за използване на камери за видеонаблюдение (CCTV), свързани със система от датчици. Това следва да позволи да се водят подробни записи за цялата задържана на борда и изхвърлена част от улова. Система, основана на хора, работещи като наблюдатели в реално време на борда, би била не толкова ефективна, по-скъпоструваща, и по-несигурна. Ето защо използването на CCTV този път е предпоставка за постигането на схеми за намаляване на изхвърлянията на улов, като схемата за напълно документиран риболов, при условие че се спазват изискванията на Директива 95/46/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 24 октомври 1995 г. за защита на физическите лица при обработването на лични данни и за свободното движение на тези данни (3).
(8)
ОДУ следва да се определя въз основа на наличните научни становища, като се отчитат биологичните и социално-икономическите аспекти и същевременно се гарантира справедливо третиране на различните сектори на рибарството, както и в контекста на становищата, изразени по време на консултациите със заинтересованите страни, и най-вече на заседанията с Консултативния комитет по рибарство и аквакултури и съответните регионални консултативни съвети.
(9)
За рибните запаси, за които се прилагат специални многогодишни планове, ОДУ следва да бъде определян в съответствие с правилата, предвидени в тези планове. Следователно ОДУ за запасите от мерлуза, от норвежки омар, от морски език в Бискайския залив и в Западния Ламанш, от херинга на запад от Шотландия и от атлантическа треска в Категат, на запад от Шотландия и в Ирландско море следва да бъде определян в съответствие с правилата, предвидени в: Регламент (ЕО) № 811/2004 на Съвета от 21 април 2004 г. относно въвеждането на мерки за възстановяване на популацията на северна мерлуза (4); Регламент (ЕО) № 2166/2005 на Съвета от 20 декември 2005 година за установяване на мерки за възстановяването на запасите от австралийска мерлуза и норвежки омар в Карибско море и Западния иберийски полуостров (5); Регламент (ЕО) № 388/2006 на Съвета от 23 февруари 2006 г. за съставяне на многогодишен план за устойчива експлоатация на запаса от морски език в Бискайския залив (6); Регламент (ЕО) № 509/2007 на Съвета от 7 май 2007 година за съставяне на многогодишен план за устойчива експлоатация на запаса от морски език в Западния Ламанш (7); Регламент (ЕО) № 1300/2008 на Съвета от 18 декември 2008 година за създаване на многогодишен план за запаса от херинга, намиращ се на запад от Шотландия, и за риболовните дейности по експлоатация на този запас (8); и Регламент (ЕО) № 1342/2008 на Съвета от 18 декември 2008 година за създаване на дългосрочен план за запасите от атлантическа треска и риболовните стопанства, които експлоатират тези запаси (9) (наричан по-нататък „план за запасите от треска“).
(10)
За запасите, за които няма достатъчно или надеждни данни, позволяващи да се направи оценка на размера, мерките за управление, както и равнищата на ОДУ следва да се определят в съответствие с подхода на предпазливост при управлението на риболовните дейности, както е определен в член 3, буква и) от Регламент (ЕО) № 2371/2002, като същевременно се вземат предвид специфичните за запасите фактори, по-специално наличната информация относно тенденциите в развитието на запасите и съображения, свързани със смесения характер на риболова.
(11)
Съгласно член 2 от Регламент (ЕО) № 847/96 на Съвета от 6 май 1996 година относно определяне на допълнителните условия за годишното управление на допустимите количества улов и на квотите (10), запасите, които са предмет на различните посочени в него мерки, трябва да бъдат определени.
(12)
При някои видове, като например някои видове акули, дори ограничена риболовна дейност може да доведе до сериозен риск за тяхното опазване. Ето защо възможностите за риболов на такива видове следва да бъдат напълно ограничени чрез обща забрана за риболов на тези видове.
(13)
Норвежкият омар е улавян заедно с различни други видове при смесени дълбоководни риболовни дейности. В научните становища се препоръчва уловът на този вид да не се увеличава през 2012 г. в зоната на запад от Ирландия, известна като „Porcupine Bank“. За да се спомогне запасът да продължи да се възстановява, е целесъобразно в определена част от тази зона и през определени периоди възможностите за риболов да останат ограничени до ловенето на пелагични видове, с които не се улавя норвежки омар.
(14)
Тъй като няма научни доказателства, че зоните на ОДУ за сребриста сайда съответстват на различни биологични запаси, и тъй като разпространението на този вид е непрекъснато от северно от британските острови до южно от Иберийския полуостров, за да се гарантира пълноценно оползотворяване на възможностите за риболов е уместно да се позволи прилагането на гъвкави договорености между някои от зоните на ОДУ.
(15)
Необходимо е да се определят тавани на риболовното усилие за 2012 г. в съответствие с член 8 от Регламент (ЕО) № 2166/2005, член 5 от Регламент (ЕО) № 509/2007, членове 11 и 12 от Регламент (ЕО) № 1342/2008, като същевременно се взема предвид Регламент (ЕО) № 754/2009 на Съвета от 27 юли 2009 година за изключване на определени групи кораби от режима на риболовното усилие, предвиден в глава III от Регламент (ЕО) № 1342/2008 (11).
(16)
Използването на възможностите за риболов на кораби на ЕС, определени в настоящия регламент, е предмет на Регламент (ЕО) № 1224/2009 на Съвета от 20 ноември 2009 г. за създаване на система за контрол на Общността за гарантиране на спазването на правилата на общата политика в областта на рибарството (12), и по-специално на членове 33 и 34 от него, отнасящи се до записването на улова и риболовното усилие, и съобщаването на данни относно изчерпването на възможностите за риболов. Ето защо е необходимо да се определят кодовете, които да се използват от държавите-членки при изпращане на данни до Комисията във връзка с разтоварването на запаси, за които се прилага настоящият регламент.
(17)
С цел да се избегне прекъсването на риболовните дейности и да се осигури прехраната на рибарите от Съюза, настоящият регламент следва да се прилага от 1 януари 2012 г., с изключение на разпоредбите относно ограниченията на риболовното усилие, които следва да се прилагат, считано от 1 февруари 2012 г. Поради съображения за спешност настоящият регламент следва да влезе в сила веднага след публикуването му.
(18)
Възможностите за риболов следва да се използват в пълно съответствие с приложимото право на Съюза,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ДЯЛ I
ПРИЛОЖНО ПОЛЕ И ОПРЕДЕЛЕНИЯ
Член 1
Предмет
1. С настоящия регламент се определят възможностите за риболов на кораби на ЕС за определени рибни запаси и групи от рибни запаси, които не са предмет на международни преговори и споразумения.
2. Възможностите за риболов, посочени в параграф 1, включват:
a)
ограниченията за улова за 2012 г.; както и
б)
ограниченията на риболовното усилие за периода от 1 февруари 2012 г. до 31 януари 2013 г.
Член 2
Приложно поле
Настоящият регламент се прилага за кораби на ЕС.
Член 3
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
a)
„кораб на ЕС“ означава риболовен кораб, плаващ под знамето на държава-членка и регистриран в Съюза;
б)
„води на ЕС“ означава водите под суверенитета или юрисдикцията на държавите-членки, с изключение на водите, граничещи с отвърдморските страни и територии, посочени в приложение II към Договора;
в)
„общ допустим улов“ (ОДУ) означава количеството, което може да се улови и разтовари на брега от всеки рибен запас в рамките на една година;
г)
„квота“ означава дял от ОДУ, разпределен на Съюза или на държава-членка;
д)
„международни води“ означава водите извън суверенитета или юрисдикцията на която и да е държава;
е)
„размер на окото“ означава размерът на окото на риболовните мрежи, определен в съответствие с Регламент (ЕО) № 517/2008 (13);
ж)
„регистър на риболовния флот на ЕС“ означава регистърът, създаден от Комисията в съответствие с член 15, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 2371/2002;
з)
„риболовен дневник“ означава дневникът, посочен в член 14 от Регламент (ЕО) № 1224/2009.
Член 4
Риболовни зони
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения на зони:
a)
зони на ICES (Международен съвет за изследване на морето) са географските зони, определени в приложение III към Регламент (ЕО) № 218/2009 (14);
б)
„Скагерак (Skagerrak)“ означава географската зона, ограничена на запад от линия, прекарана от фара Hanstholm до фара Lindesnes, и на юг от линия, прекарана от фара Skagen до фара Tistlarna, и от тази точка до най-близката точка на шведския бряг;
в)
„Категат (Kattegat)“ означава географската зона, ограничена на север от линия, прекарана от фара Skagen до фара Tistlarna, и от тази точка - до най-близката точка на шведския бряг, и на юг - от линия, прекарана от Hasenøre до Gnibens Spids, от Korshage до Spodsbjerg, и от Gilbjerg Hoved до Kullen;
г)
„VII (Porcupine Bank - единица 16)“ означава географската зона, ограничена от локсодромите, последователно съединяващи следните точки:
-
53° 30′ с.ш., 15° 00′ з.д.,
-
53° 30′ с.ш., 11° 00′ з.д.,
-
51° 30′ с.ш., 11° 00′ з.д.,
-
51° 30′ с.ш., 13° 00′ з.д.,
-
51° 00′ с.ш., 13° 00′ з.д.,
-
51° 00′ с.ш., 15° 00′ з.д.,
-
53° 30′ с.ш., 15° 00′ з.д.;
д)
„Залив на Кадис“ означава географската зона на участък IXa на ICES, разположена на изток от 7° 23′ 48″ з.д.;
е)
зоните CECAF (Комитет по риболова в централната източна част на Атлантическия океан) са географските зони, определени в приложение II към Регламент (ЕО) № 216/2009 (15).
ДЯЛ II
ВЪЗМОЖНОСТИ ЗА РИБОЛОВ
Член 5
ОДУ и разпределение
ОДУ за кораби на ЕС във води на ЕС или в определени води извън ЕС и разпределението на този ОДУ между държавите-членки, както и условията, функционално свързани с тях според случая, са определени в приложение I.
Член 6
Специални разпоредби за някои видове ОДУ
1. ОДУ за някои рибни запаси, се определя от съответната държава-членка. Тези запаси са посочени в приложение I.
2. ОДУ, който се определя от държава-членка, отговаря на следните условия:
а)
съответства на принципите и правилата на общата политика в областта на рибарството, по-специално на принципа на устойчива експлоатация на запаса, както и
б)
води:
i)
ако са на разположение аналитични оценки, с възможно най-висока степен на вероятност, до експлоатация на запаса, която съответства на максималния устойчив улов, считано от 2015 г. нататък.
ii)
ако няма на разположение аналитични оценки или пък те са непълни, до експлоатация на запаса, която съответства на подхода на предпазливост при управлението на риболовните дейности.
3. До 15 март 2012 г., всяка заинтересована държава-членка предоставя на Комисията следната информация:
a)
приетия ОДУ;
б)
данните, събрани и оценени от съответната държава-членка, на които се основава приетият ОДУ; както и
в)
подробности до каква степен приетият ОДУ е в съответствие с параграф 2.
Член 7
Допълнително разпределени квоти за кораби, участващи в опити за напълно документиран риболов
1. За определени запаси отделна държава-членка може да предостави допълнително разпределени квоти на корабите, плаващи под нейното знаме, които участват в опити за напълно документиран риболов. Тези запаси са посочени в приложение I. Допълнително разпределените квоти не надвишават общото ограничение, определено в приложение I като процент от квотата, разпределена на съответната държава-членка.
2. Допълнително разпределени квоти, посочени в параграф 1, може да бъдат предоставяни само в съответствие със следните условия:
а)
корабът използва камери за видеонаблюдение (CCTV), свързани със система от датчици, които записват всички риболовни и преработващи дейности на борда на корабите;
б)
размерът на допълнително разпределената квота на отделен кораб, участващ в опити за напълно документиран риболов, не надхвърля 75 % от предвидените изхвърляния на улов за вида кораби, към които принадлежи, и в никакъв случай да не представлява повече от 30 % увеличение на първоначално разпределената квота; както и
в)
целият улов на съответните запаси от този кораб, за които са предоставени допълнително разпределени квоти, се приспада от неговите общо разпределените квоти.
Независимо от точка б дадена държава-членка може по изключение да разреши кораб, плаващ под нейното знаме, допълнително разпределение, което отговаря на повече от 75 % от предвидените изхвърляния на улов за вида кораби, към които принадлежи съответният кораб, при условие че:
i)
предвидените изхвърляния на улов за вида кораби са по-малко от 10 %;
ii)
може да бъде доказано, че включването на този вид кораби е важно за оценяване на потенциала за контрол на системата от камери за видеонаблюдение (CCTV); както и
iii)
не се надхвърля общо ограничение от 75 % от предвидените изхвърляния на улов за всички кораби, които участват в опитите.
Доколкото записите, получени в съответствие с буква а), включват обработването на лични данни по смисъла на Директива 95/46/ЕО, посочената директива следва да се прилага при обработването на тези данни.
3. Когато държава-членка установи, че участващ в опити за напълно документиран риболов кораб не спазва определените в параграф 2 условия, тя незабавно отнема допълнително разпределената квота на този кораб и го изключва от участие в опитите за останалата част от 2012 г.
4. Преди да предоставят допълнително разпределени квоти, посочени в параграф 1, държавите-членки изпращат на Комисията следната информация:
a)
списъка на корабите, плаващи под нейното знаме, които участват в опити за напълно документиран риболов;
б)
спецификациите на инсталираното на борда на тези кораби електронно оборудване за наблюдение от разстояние;
в)
капацитета, вида и спецификацията на уредите, използвани от тези кораби;
г)
предвидените количества изхвърляния за всеки вид кораб, участващ в опитите; както и
д)
количеството на улова от запаса, за който се прилага съответният ОДУ, извършен през 2011 г. от корабите, участващи в опитите.
5. Комисията може да поиска оценката на предвидените изхвърляния на корабите, посочени в параграф 2, буква б), да се представи на научен консултативен орган за преглед. При липсата на потвърждаваща оценка съответната държава-членка писмено информира Комисията за предприетите мерки, за да осигури спазването от съответните кораби на условието за предвидените изхвърляния, установено в параграф 2, буква б).
Член 8
Условия за разтоварване на улова и прилова
Риба от запасите, за които е определен ОДУ, се задържа на борда или се разтоварва на брега единствено ако:
а)
уловът е извършен от кораби, плаващи под знамето на държава-членка, която има квота, и тази квота не е изчерпана; или
б)
уловът представлява част от квота на ЕС, която не е била разпределена по квоти между държавите-членки, и тази квота на ЕС не е изчерпана.
Член 9
Ограничения на риболовното усилие
От 1 февруари 2012 г. до 31 януари 2013 г. мерките за риболовното усилие, определени във:
а)
приложение IIA, се прилагат за управлението на запасите от атлантическа треска в Категат, участъци VIIa и VIa на ICES и водите на ЕС от участък Vb на ICES;
б)
приложение IIБ, се прилагат за възстановяването на мерлузата и норвежкия омар в участъци VIIIc и IXa на ICES, с изключение на залива на Кадис;
в)
приложение IIВ, се прилагат за управлението на запасите от морски език в участък VIIe на ICES.
Член 10
Специални разпоредби относно разпределението на възможностите за риболов
1. Определеното в настоящия регламент разпределение на възможностите за риболов между държавите-членки се извършва, без да се засягат:
a)
размените, направени съгласно член 20, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 2371/2002;
б)
преразпределението, направено съгласно член 37 от Регламент (ЕО) № 1224/2009 или съгласно член 10, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1006/2008 (16);
в)
разтоварването на брега на допълнителни количества, разрешено съгласно член 3 от Регламент (ЕО) № 847/96;
г)
удържаните количества в съответствие с член 4 от Регламент (ЕО) № 847/96;
д)
приспаданията, направени съгласно членове 37, 105, 106 и 107 от Регламент (ЕО) № 1224/2009.
2. Освен в случаите, когато в приложение I към настоящия регламент е посочено друго, член 3 от Регламент (ЕО) № 847/96 се прилага за запасите, по отношение на които се прилага предпазен ОДУ, а член 3, параграфи 2 и 3 и член 4 от посочения регламент - за запасите, по отношение на които се прилага аналитичен ОДУ.
Член 11
Сезонна забрана за риболова
1. Забранява се риболовът или задържането на борда на всеки от следните видове в Porcupine Bank за периода 1 май-31 юли 2012 г.: атлантическа треска, мегрим (видове), морски дявол, пикша, меджид, мерлуза, норвежки омар, писия, сребриста сайда, сайда, скатоподобни, обикновен морски език и черноморска бодлива акула.
2. За целите на настоящия член Porcupine Bank обхваща географската зона, ограничена от лаксодромите, последователно съединяващи следните точки:
Точка
Географска ширина
Географска дължина
1
52° 27′ с.ш.
12° 19′ з.д.
2
52° 40′ с.ш.
12° 30′ з.д.
3
52° 47′ с.ш.
12° 39,600′ з.д.
4
52° 47′ с.ш.
12° 56′ з.д.
5
52° 13,5′ с.ш.
13° 53,830′ з.д.
6
51° 22′ с.ш.
14° 24′ з.д.
7
51° 22′ с.ш.
14° 03′ з.д.
8
52° 10′ с.ш.
13° 25′ з.д.
9
52° 32′ с.ш.
13° 07,500′ з.д.
10
52° 43′ с.ш.
12° 55′ з.д.
11
52° 43′ с.ш.
12° 43′ з.д.
12
52° 38,800′ с.ш.
12° 37′ з.д.
13
52° 27′ с.ш.
12° 23′ з.д.
14
52° 27′ с.ш.
12° 19′ з.д.
3. Чрез дерогация от параграф 1 се разрешава транзитно преминаване през Porcupine Bank със задържане на посочените в този параграф видове на борда в съответствие с член 50, параграфи 3, 4 и 5 от Регламент (ЕО) № 1224/2009.
Член 12
Забрани
1. На корабите на ЕС се забранява да извършват риболов, да задържат на борда, да претоварват или да разтоварват следните видове:
а)
гигантска акула (Cetorhinus maximus) и бяла акула (Carcharodon carcharias) във водите на ЕС и извън тях;
б)
селдова акула (Lamna nasus) във всички води, освен когато е предвидено друго в приложение IА, част Б;
в)
морски ангел (Squatina squatina) във водите на ЕС;
г)
обикновен скат (Dipturus batis) във водите на ЕС от участък IIa и подзони III, IV, VI, VII, VIII, IX и X на ICES;
д)
вълнист скат (Raja undulata) и бял скат (Rostroraja alba) във водите на ЕС от подзони VI, VII, VIII, IX и X на ICES;
е)
риба китара - (видове) (Rhinobatidae) във води на ЕС от подзони I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IХ, Х и ХII на ICES.
2. Забранява се да се нараняват видовете по параграф 1, ако случайно бъдат уловени. Те незабавно се освобождават обратно в морето.
Член 13
Предаване на данни
Когато държавите-членки изпращат на Комисията данни относно разтоварванията на уловените запаси съгласно членове 33 и 34 от Регламент (ЕО) № 1224/2009, те използват кодовете на запасите, посочени в приложение I към настоящия регламент.
ДЯЛ III
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 14
Процедура на комитет
1. Комисията се подпомага от Комитета по рибарство и аквакултури, създаден съгласно член 30 от Регламент (ЕО) № 2371/2002. Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
Член 15
Влизане в сила и прилагане
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Прилага се от 1 януари 2012 г.
Член 9 обаче се прилага от 1 февруари 2012 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 17 януари 2012 година.
UREDBA SVETA (EU) št. 43/2012
z dne 17. januarja 2012
o določitvi ribolovnih možnosti, ki so plovilom EU na voljo v letu 2012 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, za katere ne veljajo mednarodna pogajanja ali sporazumi
SVET EVROPSKE UNIJE JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(3) Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Člen 43(3) Pogodbe določa, da Svet na predlog Komisije sprejme ukrepe o določitvi in dodelitvi ribolovnih možnosti.
(2)
Uredba Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (1) zahteva določitev ukrepov za urejanje dostopa do voda in virov ter trajnostno izvajanje ribolovnih dejavnosti, pri čemer se upoštevajo razpoložljiva znanstvena, tehnična in gospodarska mnenja ter zlasti poročila, ki jih pripravi Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF), kot tudi nasveti, podani s strani regionalnih svetovalnih svetov.
(3)
Svet je zadolžen za sprejetje ukrepov o določitvi in dodelitvi ribolovnih možnosti za posamezno vrsto ribištva ali skupino ribištev, vključno po potrebi z nekaterimi pogoji, ki so s tem funkcionalno povezani. Ribolovne možnosti bi morale biti razdeljene med države članice na način, ki bo vsaki državi članici zagotavljal relativno stabilnost ribolovnih dejavnosti za vsak stalež ali ribištvo ter ustrezno upošteval cilje skupne ribiške politike, določene v Uredbi (ES) št. 2371/2002.
(4)
Da se zagotovijo enotni pogoji za izvajanje podeljevanja odobritev posamezni državi članici, da je upravičena do koristi zaradi upravljanja dodelitve ribolovnega napora v skladu s sistemom kilovatnih dni, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila
(5)
Da se zagotovijo enotni pogoji za izvajanje te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila, v povezavi z dodeljevanjem dodatnega števila dni na morju za dokončno prekinitev ribolovnih dejavnosti, okrepljenim znanstvenim opazovanjem, oblikami tabel za zbiranje in prenos informacij glede prenosa dni na morju med ribiškimi plovili, ki plujejo pod zastavo države članice. Ta pooblastila bi se morala izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (2).
(6)
Kadar se celotni dovoljeni ulov (TAC) za določen stalež dodeli le eni državi članici, je primerno, da se zadevna država članica v skladu s členom 2(1) Pogodbe pooblasti za določitev stopnje takšnega TAC. Sprejeti bi bilo treba določbe za zagotovitev, da zadevna država članica pri določanju stopnje TAC v celoti upošteva načela in pravila skupne ribiške politike.
(7)
Nekateri TAC državam članicam omogočajo, da plovilom, ki sodelujejo pri preskusih s popolnoma dokumentiranim ribolovom, odobrijo dodatne dodelitve. Namen teh preskusov je preskusiti sistem ribolovnih kvot, da bi preprečili zavržke in z njimi povezan odpadek drugače uporabnih ribolovnih virov. Nenadzorovani zavržki rib ogrožajo dolgoročno trajnost ribjih staležev kot javne dobrine in s tem cilje skupne ribiške politike. Nasprotno sistemi ribolovnih kvot ribiče spodbujajo, da pri svojih dejavnostih optimizirajo selektivnost ulova. Da bi dosegli racionalno upravljanje zavržkov, bi moral popolnoma dokumentirani ribolov zajemati vsako dejavnost na morju in ne le iztovarjanj v pristaniščih. Med pogoje, pod katerimi države članice odobrijo dodatne dodelitve, bi morala torej soditi obvezna uporaba sistema televizijskih kamer zaprtega kroga (CCTV), ki je povezan s sistemom senzorjev. To bi moralo omogočiti podrobno evidenco vseh obdržanih in zavrženih delov ulova. Sistem človeških opazovalcev, ki v realnem času izvajajo nadzor na krovu plovila, bi bil manj učinkovit, dražji in manj zanesljiv. Zato je uporaba sistema CCTV zdaj osnovni pogoj za uresničitev ciljev shem za zmanjšanje zavržkov, kot je popolnoma dokumentiran ribolov, pod pogojem, da so izpolnjene zahteve iz Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (3).
(8)
TAC bi bilo treba določiti na podlagi razpoložljivega znanstvenega mnenja, in sicer z upoštevanjem bioloških in družbenogospodarskih vidikov, pri čemer se zagotovi poštena obravnava med ribiškimi sektorji, ter ob upoštevanju mnenj, izraženih med posvetovanjem z zainteresiranimi stranmi, zlasti na srečanjih s svetovalnim odborom za ribištvo in ribogojstvo ter zadevnimi regionalnimi svetovalnimi sveti.
(9)
Za staleže, za katere veljajo posebni večletni načrti, bi bilo treba TAC določiti v skladu s pravili iz teh načrtov. Zato bi bilo treba TAC za staleže osliča, škampa, morskega lista v Biskajskem zalivu in zahodnem Rokavskem prelivu, sleda v vodah zahodno od Škotske in trske v Kattegatu, vodah zahodno od Škotske in Irskem morju določiti v skladu s pravili, določenimi v Uredbi Sveta (ES) št. 811/2004 z dne 21. aprila 2004 o določitvi ukrepov za obnovitev staleža severnega osliča (4), Uredbi Sveta (ES) št. 2166/2005 z dne 20. decembra 2005 o določitvi ukrepov za obnovitev staležev južnega osliča in škampa v Kantabrijskem morju in zahodno od Iberskega polotoka (5), Uredbi Sveta (ES) št. 388/2006 z dne 23. februarja 2006 o določitvi večletnega načrta za trajnostno izkoriščanje staleža morskega lista v Biskajskem zalivu (6), Uredbi Sveta (ES) št. 509/2007 z dne 7. maja 2007 o vzpostavitvi večletnega načrta za trajnostno izkoriščanje staleža morskega lista v zahodnem Rokavskem prelivu (7), Uredbi Sveta (ES) št. 1300/2008 z dne 18. decembra 2008 o oblikovanju večletnega načrta za stalež sleda, ki se nahaja zahodno od Škotske, in ribištvo, ki izkorišča navedeni stalež (8), in Uredbi Sveta (ES) št. 1342/2008 z dne 18. decembra 2008 o določitvi dolgoročnega načrta za staleže trske in ribištvo, ki izkorišča te staleže (9) (v nadaljnjem besedilu: načrt za trsko).
(10)
Za staleže, za katere za oceno njihove velikosti primanjkuje podatkov ali pa so ti nezanesljivi, bi morali biti ukrepi upravljanja in stopnje TAC skladni s previdnostnim načelom k upravljanju ribištva, kot je opredeljeno v točki (i) člena 3 Uredbe (ES) št. 2371/2002, ob hkratnem upoštevanju dejavnikov, ki so specifični za posamezen stalež, vključno z razpoložljivimi informacijami o trendih staležev in vidiki, povezanimi z mešanim ribolovom.
(11)
V skladu s členom 2 Uredbe Sveta (ES) št. 847/96 z dne 6. maja 1996 o uvedbi dodatnih pogojev za upravljanje celotnih dovoljenih ulovov (TAC) in kvot iz leta v leto (10) bi bilo treba določiti staleže, za katere veljajo različni ukrepi, določeni v Uredbi.
(12)
V primeru nekaterih vrst, kot so nekatere vrste morskega psa, bi lahko celo omejene ribolovne dejavnosti resno ogrozile njihovo ohranitev. Ribolovne možnosti za takšne vrste bi zato bilo treba popolnoma omejiti s splošno prepovedjo ribolova teh vrst.
(13)
Škamp se skupaj z različnimi drugimi vrstami lovi z mešanim pridnenim ribolovom. Znanstveno mnenje za cono zahodno od Irske, znano kot Plitvina ježevcev, priporoča, naj se ulov te vrste v letu 2012 ne poveča. Za nadaljnje obnavljanje staleža je primerno, da se ribolovne možnosti v določenih delih te cone in določenih obdobjih omejijo na ulov pelagičnih vrst, skupaj s katerimi se škamp ne lovi.
(14)
Ker ni znanstvenih dokazov, da so na območjih celotnega dovoljenega ulova za polaka prisotni določeni izraziti biološki staleži, in ker se ta vrsta nenehno seli na območju od severa Britanskega otočja do juga Iberskega polotoka, je primerno, da se za zagotovitev celotne izrabe ribolovnih možnosti omogoči izvajanje prožnih dogovorov med nekaterimi območji celotnega dovoljenega ulova.
(15)
Določiti je treba zgornje meje ribolovnega napora za leto 2012 v skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 2166/2005, členom 5 Uredbe (ES) št. 509/2007, členoma 11 in 12 Uredbe (ES) št. 1342/2008, ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 754/2009 z dne 27. julija 2009 o izključitvi določenih skupin plovil iz ureditve ribolovnega napora, določenega v poglavju III Uredbe (ES) št. 1342/2008 (11).
(16)
Uporabo ribolovnih možnosti, ki so na voljo plovilom EU, določenih v tej uredbi, ureja Uredba Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (12) ter zlasti člena 33 in 34 uredbe o evidentiranju ulova in ribolovnega napora ter sporočanju podatkov o izčrpanju ribolovnih možnosti. Zato je treba določiti kode, ki jih države članice uporabljajo pri pošiljanju podatkov Komisiji v zvezi z iztovarjanjem staležev, ki jih ureja ta uredba.
(17)
Da bi preprečili prekinitev ribolovnih dejavnosti in zagotovili preživetje ribičev v Uniji, je treba to uredbo uporabljati od 1. januarja 2012, razen določb o omejitvah ribolovnega napora, ki jih je treba uporabljati od 1. februarja 2012. Ta uredba bi morala zaradi nujnosti začeti veljati takoj po objavi.
(18)
Ribolovne možnosti bi bilo treba uporabljati popolnoma v skladu z veljavnim pravom Unije -
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
NASLOV I
PODROČJE UPORABE IN OPREDELITEV POJMOV
Člen 1
Vsebina
1. Ta uredba določa ribolovne možnosti, ki so plovilom EU na voljo za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, za katere ne veljajo mednarodna pogajanja ali sporazumi.
2. Ribolovne možnosti iz odstavka 1 vključujejo:
(a)
omejitve ulova za leto 2012 in
(b)
omejitve ribolovnega napora za obdobje od 1. februarja 2012 do 31. januarja 2013.
Člen 2
Področje uporabe
Ta uredba se uporablja za plovila EU.
Člen 3
Opredelitve pojmov
V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:
(a)
„plovilo EU“ pomeni ribiško plovilo, ki pluje pod zastavo države članice in je registrirano v Uniji;
(b)
„vode EU“ pomeni vode pod suverenostjo ali jurisdikcijo držav članic, razen voda, ki so sosedne čezmorskim državam in ozemljem, navedenim v Prilogi II k Pogodbi;
(c)
„celotni dovoljeni ulov“ (TAC) pomeni količino, ki se lahko iz posameznega ribjega staleža ulovi in iztovori vsako leto;
(d)
„kvota“ pomeni delež celotnega dovoljenega ulova, ki je dodeljen Uniji ali državi članici;
(e)
„mednarodne vode“ pomeni vode, ki so zunaj suverenosti ali jurisdikcije katere koli države;
(f)
„velikost mrežnega očesa“ pomeni velikost mrežnega očesa ribiških mrež, kakor je določena v skladu z Uredbo (ES) št. 517/2008 (13);
(g)
„evidenca ribiškega ladjevja EU“ pomeni evidenco, ki jo je vzpostavila Komisija v skladu s členom 15(3) Uredbe (ES) št. 2371/2002;
(h)
„ribolovni ladijski dnevnik“ pomeni ladijski dnevnik iz člena 14 Uredbe (ES) št. 1224/2009.
Člen 4
Ribolovne cone
V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve con:
(a)
cone ICES (Mednarodni svet za raziskovanje morja) pomeni geografska območja, določena v Prilogi III k Uredbi (ES) št. 218/2009 (14);
(b)
„Skagerrak“ pomeni geografsko območje, ki je na zahodu omejeno s črto od svetilnika Hanstholm do svetilnika Lindesnes in na jugu s črto od svetilnika Skagen do svetilnika Tistlarna ter od te točke do najbližje točke na švedski obali;
(c)
„Kattegat“ pomeni geografsko območje, ki je na severu omejeno s črto od svetilnika Skagen do svetilnika Tistlarna in od te točke do najbližje točke na švedski obali ter na jugu s črto od Hasenøre do Gnibens Spids, od Korshaga do Spodsbjerga in od Gilbjerg Hoveda do Kullena;
(d)
„VII (Plitvina ježevcev - Enota 16)“ pomeni geografsko območje, ki ga določajo stranice loksodrome, ki se stikajo v naslednjih točkah:
-
53° 30′ S 15° 00′ Z,
-
53° 30′ S 11° 00′ Z,
-
51° 30′ S 11° 00′ Z,
-
51° 30′ S 13° 00′ Z,
-
51° 00′ S 13° 00′ Z,
-
51° 00′ S 15° 00′ Z,
-
53° 30′ S 15° 00′ Z;
(e)
„Cadiški zaliv“ pomeni geografsko območje v razdelku ICES IXa vzhodno od zemljepisne dolžine 7° 23′ 48″ Z;
(f)
območja CECAF (Odbor za ribištvo za vzhodni osrednji Atlantik) pomeni geografska območja, določena v Prilogi II k Uredbi (ES) št. 216/2009 (15).
NASLOV II
RIBOLOVNE MOŽNOSTI
Člen 5
Celotni dovoljeni ulovi in dodelitve
Celotni dovoljeni ulov za plovila EU v vodah EU ali nekaterih vodah, ki niso del EU, in dodelitev teh celotnih dovoljenih ulovov državam članicam ter po potrebi pogoji, ki so funkcionalno povezani s tem, so določeni v Prilogi I.
Člen 6
Posebne določbe za nekatere celotne dovoljene ulove
1. Celotni dovoljeni ulov za nekatere ribje staleže določi zadevna država članica. Ti staleži so določeni v Prilogi I.
2. Celotni dovoljeni ulovi, ki jih določi država članica:
(a)
so skladni z načeli in predpisi skupne ribiške politike, zlasti z načelom trajnostnega izkoriščanja staleža, in
(b)
vodijo do:
(i)
izkoriščanja staleža, ki se, kolikor je mogoče, sklada z največjim trajnostnim donosom od leta 2015 dalje, če so analitične ocene na voljo;
(ii)
izkoriščanja staleža v skladu s previdnostnim načelom k upravljanju ribištva, če analitične ocene niso na voljo.
3. Vsaka zadevna država članica do 15. marca 2012 Komisiji predloži naslednje informacije:
(a)
sprejete celotne dovoljene ulove;
(b)
podatke, ki jih zbere in oceni zadevna država članica ter na katerih temeljijo sprejeti celotni dovoljeni ulovi, in
(c)
podrobnosti o tem, kako sprejeti celotni dovoljeni ulovi izpolnjujejo odstavek 2.
Člen 7
Dodatne dodelitve plovilom, ki sodelujejo pri preskusih s popolnoma dokumentiranim ribolovom
1. Država članica lahko za nekatere staleže plovilom, ki plujejo pod njeno zastavo, ki sodelujejo pri preskusih s popolnoma dokumentiranim ribolovom, odobri dodatne dodelitve. Ti staleži so določeni v Prilogi I. Dodatna dodelitev ne presega skupne meje iz Priloge I kot odstotka kvote, ki se dodeli navedeni državi članici.
2. Dodatna dodelitev iz odstavka 1 se lahko odobri le pod naslednjimi pogoji:
(a)
plovila za evidentiranje vsega ribolova in vseh dejavnosti predelave na svojem krovu uporabljajo sistem televizijskih kamer zaprtega kroga (CCTV), ki je povezan s sistemom senzorjev;
(b)
količina dodatnih dodelitev, ki se odobri posameznemu plovilu, ki sodeluje pri preskusih s popolnoma dokumentiranim ribolovom, znaša največ 75 % zavržkov, ocenjenih za vrsto plovila, ki ji to plovilo pripada, vsekakor pa ne pomeni več kot 30-odstotnega povečanja osnovne dodelitve za plovilo, in
(c)
ves ulov ustreznih staležev, za katere velja dodatna dodelitev, ki ga opravi zadevno plovilo, je treba upoštevati pri skupni dodelitvi za plovilo.
Ne glede na točko (b) lahko država članica plovilu, ki pluje pod njeno svojo zastavo, izjemoma odobri dodatno odobritev, ki ustreza več kot 75 % zavržkov, ocenjenih za vrsto plovil, ki ji to plovilo pripada, pod pogojem, da:
(i)
so ocenjeni zavržki za to vrsto plovila manjši od 10 %;
(ii)
se lahko dokaže, da je vključitev te vrste plovil pomembna za oceno nadzornega potenciala sistema CCTV, in
(iii)
ni presežena skupna omejitev v višini 75 % ocenjenih zavržkov za vsa plovila, ki sodelujejo pri preskusih.
Če posnetki, pridobljeni v skladu s točko (a), zadevajo obdelavo osebnih podatkov v smislu Direktive 95/46/ES, se navedena direktiva uporablja za obdelavo takih podatkov.
3. Če država članica ugotovi, da plovilo, ki sodeluje pri preskusih s popolnoma dokumentiranim ribolovom, ne izpolnjuje pogojev iz odstavka 2, nemudoma umakne dodatne dodelitve, ki so bile odobrene zadevnemu plovilu, in ga za preostanek leta 2012 izključi iz nadaljnjega sodelovanja pri preskusih.
4. Država članica pred odobritvijo dodatnih dodelitev iz odstavka 1 Komisiji predloži naslednje informacije:
(a)
seznam plovil, ki plujejo pod njeno zastavo, ki sodelujejo pri preskusih s popolnoma dokumentiranim ribolovom;
(b)
specifikacije elektronske opreme za daljinsko spremljanje, ki je nameščena na krovu teh plovil;
(c)
zmogljivost, vrsto in specifikacijo orodij, ki se uporabljajo na navedenih plovilih;
(d)
ocenjeni zavržki za vsako vrsto plovil, ki sodeluje pri preskusih, in
(e)
količino staleža, za katerega velja ustrezna omejitev celotnega dovoljenega ulova in ki so ga v letu 2011 ujela plovila, ki sodelujejo pri preskusih.
5. Komisija lahko zahteva, da se ocena zavržkov za vrste plovil iz točke (b) odstavka 2 predloži v pregled znanstvenemu svetovalnemu organu. Če ocena ni potrjena, zadevna država članica pisno obvesti Komisijo o ukrepih, ki so bili sprejeti za zagotovitev, da zadevna plovila izpolnjujejo pogoj za ocenjene zavržke, določene v točki (b) odstavka 2.
Člen 8
Pogoji za iztovarjanje ulova in prilova
Ribe iz staležev, za katere so določeni celotni dovoljeni ulovi, se obdržijo na krovu ali iztovarjajo le, če:
(a)
so ulov opravila plovila, ki plujejo pod zastavo države članice, ki ima kvoto in ta kvota ni izčrpana, ali
(b)
je ulov sestavljen iz deleža kvote EU, ki ni bil dodeljen državam članicam s kvotami, in kvota EU ni bila izčrpana.
Člen 9
Omejitve ribolovnega napora
Od 1. februarja 2012 do 31. januarja 2013 se ukrepi v zvezi z ribolovnim naporom, določeni v:
(a)
Prilogi IIA, uporabljajo za upravljanje staležev trske v Kattegatu, razdelkih ICES VIIa in VIa ter vodah EU razdelka ICES Vb;
(b)
Prilogi IIB, uporabljajo za obnovitev staležev osliča in škampa v razdelkih ICES VIIIc in IXa, z izjemo Cadiškega zaliva;
(c)
Prilogi IIC, uporabljajo za upravljanje staleža morskega lista v razdelku ICES VIIe.
Člen 10
Posebne določbe o dodelitvah ribolovnih možnosti
1. Dodelitev ribolovnih možnosti državam članicam, kot je določena tej uredbi, ne posega v:
(a)
izmenjave v skladu s členom 20(5) Uredbe (ES) št. 2371/2002;
(b)
ponovne dodelitve v skladu s členom 37 Uredbe (ES) št. 1224/2009 ali členom 10(4) Uredbe (ES) št. 1006/2008 (16);
(c)
dodatna iztovarjanja, dovoljena na podlagi člena 3 Uredbe (ES) št. 847/96;
(d)
zadržane količine v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 847/96;
(e)
odbitke na podlagi členov 37, 105, 106 in 107 Uredbe (ES) št. 1224/2009.
2. Razen kadar je drugače določeno v Prilogi I k tej uredbi, člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 velja za staleže, za katere velja previdnostni celotni dovoljeni ulov, člen 3(2) in (3) in člen 4 navedene uredbe pa za staleže, za katere velja analitični celotni dovoljeni ulov.
Člen 11
Zaprta ribolovna sezona
1. Od 1. maja do 31. julija 2012 je v Plitvini ježevcev prepovedano loviti ali obdržati na krovu naslednje vrste: trsko, krilatega romba, morsko spako, vahnjo, mola, osliča, škampa, morsko ploščo, polaka, saja, raže, morskega lista in trneža.
2. V tem členu Plitvina ježevcev obsega geografsko območje, ki ga določajo stranice loksodrome, ki se stikajo v naslednjih točkah:
Točka
Zemljepisna širina
Zemljepisna dolžina
1
52° 27′ S
12° 19′ Z
2
52° 40′ S
12° 30′ Z
3
52° 47′ S
12° 39,600′ Z
4
52° 47′ S
12° 56′ Z
5
52° 13,5′ S
13° 53,830′ Z
6
51° 22′ S
14° 24′ Z
7
51° 22′ S
14° 03′ Z
8
52° 10′ S
13° 25′ Z
9
52° 32′ S
13° 07,500′ Z
10
52° 43′ S
12° 55′ Z
11
52° 43′ S
12° 43′ Z
12
52° 38,800′ S
12° 37′ Z
13
52° 27′ S
12° 23′ Z
14
52° 27′ S
12° 19′ Z
3. Z odstopanjem od odstavka 1 je v skladu s členom 50(3), (4) in (5) Uredbe (ES) št. 1224/2009 skozi Plitvino ježevcev dovoljen prehod plovilom, ki imajo na krovu vrste iz navedenega odstavka.
Člen 12
Prepovedi
1. Plovilom EU se prepovejo ribolov, obdržanje na krovu, pretovarjanje ali iztovarjanje naslednjih vrst:
(a)
morski pes orjak (Cetorhinus maximus) in beli morski volk (Carcharodon carcharias) v vodah EU in vodah zunaj EU;
(b)
atlantski morski pes (Lamna nasus) v vseh vodah, razen kadar je določeno drugače v delu B Priloge I;
(c)
sklat (Squatina squatina) v vodah EU;
(d)
kljunata raža (Dipturus batis) v vodah EU razdelka ICES IIa ter podobmočij ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX in X;
(e)
valovito progasta raža (Raja undulata) in bela raža (Rostroraja alba) v vodah EU podobmočij ICES VI, VII, VIII, IX in X;
(f)
goslaši (Rhinobatidae) v vodah EU podobmočij ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X in XII.
2. Ob nenamernem ulovu se vrste iz odstavka 1 ne poškodujejo. Nemudoma se izpustijo.
Člen 13
Prenos podatkov
Kadar države članice na podlagi členov 33 in 34 Uredbe (ES) št. 1224/2009 Komisiji pošljejo podatke v zvezi z iztovarjanjem količin ujetih staležev, uporabijo oznake staležev, določene v Prilogi I k tej uredbi.
NASLOV III
KONČNE DOLOČBE
Člen 14
Postopek v odboru
1. Komisiji pomaga Odbor za ribištvo in ribogojstvo, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 2371/2002. To je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.
2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.
Člen 15
Začetek veljavnosti in uporaba
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Uporablja se od 1. januarja 2012.
Člen 9 pa se uporablja od 1. februarja 2012.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 17. januarja 2012