РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 13 юли 2011 година
относно държавна помощ SA.28903 (C 12/10) (ex N 389/09) приведена в действие от България в полза на „Русе индъстри“
(нотифицирано под номер C(2011) 4903)
(Само текстът на български език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2012/706/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, алинея 1 от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като прикани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените по-горе разпоредби (1),
като има предвид, че:
I ПРОЦЕДУРА
(1)
На 30 юни 2009 г. българските власти уведомиха Комисията за мярка за преструктуриране в полза на „Русе индъстри“ АД (по-нататък „Русе индъстри“ или „дружеството“) под формата на разсрочване и отсрочване на публично задължение в размер на 9,85 млн. EUR.
(2)
На 28 юли 2009 г. до българските власти беше изпратен подробен въпросник. На 24 август 2009 г. България отговори частично и в същото писмо поиска удължаване на срока, което беше разрешено с писмо от 28 август 2009 г. На 30 септември 2009 г. България предостави още информация. На 27 ноември 2009 г. Комисията поиска още пояснения, които България предостави на 15 декември 2009 г. На 20 декември 2009 г. още веднъж беше разрешено удължаване на срока за попълване на липсващата информация. На 17 февруари 2010 г. България предостави още информация.
(3)
С писмо от 14 април 2010 г. Комисията уведоми България за решението си да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз (2) („ДФЕС“) относно тази помощ.
(4)
Решението на Комисията да открие процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3).
(5)
Комисията не получи мнения от заинтересованите страни.
(6)
България изпрати коментари във връзка с решението на Комисията за откриване на процедура по член 108, параграф 2 от ДФЕС с писмо от 10 май 2010 г., изпратено до Комисията и регистрирано от нея на 17 юни 2010 г. На 17 юни 2010 г. българските власти предоставиха допълнителна информация.
(7)
На 29 октомври 2010 г. Комисията изпрати допълнително искане за информация, на което българските власти отговориха с писмо от 12 ноември 2010 г., изпратено до Комисията и регистрирано от нея на 23 ноември 2010 г., и с писмо от 3 декември 2010 г., изпратено до Комисията и регистрирано от нея на 6 декември 2010 г.
(8)
На 11 ноември 2010 г. българските власти започнаха производство по несъстоятелност срещу дружеството.
(9)
С писмо от 14 юни 2010 г., изпратено до Комисията на 23 ноември 2010 г., българските власти оттеглиха своето уведомление от 30 юни 2009 г.
II ОПИСАНИЕ
(10)
Получател на мярката за помощ е „Русе индъстри“. Дружеството (с предишно име „Русенска корабостроителница“ (4)) е създадено през 1991 г. със седалище в Русе, България, което е регион, допустим за помощ съгласно член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС. Дружеството е приватизирано през април 1999 г., като 80 % от неговите акции са продадени на германското дружество Rousse Beteiligungsgesellschaft mbH.
(11)
„Русе индъстри“ е активно в производството и ремонта на метални структури, както и в производството на кранове, кораби и морски съоръжения (5). През 2009 г. дружеството е имало 196 служители.
(12)
Във финансово отношение се наблюдава постоянна тенденция на спад в оборота на дружеството и увеличаващи се загуби за период от няколко години преди уведомлението, както е посочено в таблицата по-долу. През 2008 г. дружеството регистрира отрицателна оперативна печалба и отрицателен паричен поток.
Таблица 1
Годишен стокооборот и печалба на „Русе индъстри“
в млн. BGN (6)
2005
2006
2007
2008
годишен стокооборот
76 239
65 086
17 963
7 035
печалба преди облагане
(2 091)
1 977
(827)
(3 924)
(13)
Към момента на уведомлението „Русе индъстри“ дължи 9,85 млн. EUR на българската държава.
(14)
Дългът произлиза от споразумения за заеми (7), датиращи от 1996 г. и 1997 г., между Държавен фонд за реконструкция и развитие и „Русенска корабостроителница“ относно главница, която по онова време е възлизала на 8,45 млн. USD.
(15)
През април 1999 г. е сключено споразумение („Разсрочване 1999 г.“) с Министерството на финансите (по-нататък „МФ“), което е поело исковете на Държавния фонд за реконструкция и развитие, съгласно което споразумение 8 млн. USD от гореописания дълг плюс натрупаната лихва се превалутират (8) в EUR и Rousse Beteiligungsgesellschaft mbH се ангажира да изплати тази сума между 1 декември 2000 г. и 30 юни 2006 г. при условията на разсрочено плащане.
(16)
На 21 май 2001 г. МФ и „Русе индъстри“ сключват друго споразумение, с което пълното възстановяване на задължението на дружеството към държавата (9), плюс натрупаните лихви, се отлага до 30 септември 2015 г., с гратисен период (през който се изплащат само лихвите без главницата) до 31 март 2006 г. („Разсрочване 2001 г.“).
(17)
Според разсрочването от 2001 г. цялото задължение е както следва: главницата става 7,97 млн. EUR, а лихвите (натрупани до 1 април 1999 г.) 2 млн. EUR. Според това споразумение по главницата се начислява годишна лихва от 1 %, а наказателна годишна лихва от 3 % се начислява върху просрочените суми (т.е. в случай че дружеството закъснее с плащането).
(18)
През септември 2005 г. точно преди края на гратисния период получателят иска ново предоговаряне на задълженията си (в допълнение към споразумението от 2001 г.). През декември 2006 г. българската Комисия за защита на конкуренцията намира искането за неоснователно съгласно българския закон за държавните помощи. „Русе индъстри“ обжалва решението на Комисията за защита на конкуренцията пред Върховния административен съд, който отхвърля жалбата през юли 2007 г. Следващо обжалване на това решение също е отхвърлено. Въпреки това държавата не се е опитала да изиска по законов път просрочената сума в съответствие с разсрочването от 2001 г.
(19)
През юли 2008 г. получателят е предложил да плати доброволно 1 млн. EUR от просрочените суми на два равни транша. Спроед това предложение първият транш е трябвало да бъде платен до октомври 2008 г., а вторият до февруари 2009 г. Когато „Русе индъстри“ не е платило нито един от тези таншове, държавата - по искане на дружеството, е удължила два пъти срока на първия транш съответно до декември 2008 г. и до януари 2009 г.
(20)
След като обещаните от „Русе индъстри“ плащания не са осъществени, през февруари 2009 г. българските власти изпращат напомняне за плащане. Допълнително напомняне за плащане на просрочените суми е изпратено през април и два пъти през юни 2010 г. Въпреки това държавата не успява да изиска по законов път задължението, което не е било изплатено съгласно разсрочването от 2001 г.
(21)
С писмо от 4 юни 2009 г.„Русе индъстри“ отново поиска от българските власти да разсрочат задължението му към държавата до 2019 г. с гратисен период до 2012 г. След това искане и в съответствие с член 108, параграф 3 от ДФЕС България изпрати уведомление за планираното разсрочване на задължението като помощ за преструктуриране.
(22)
С писмо от 28 юни 2010 г.„Русе индъстри“ отново предложи на държавата да изплати оставащите задължения съгласно споразуменията за плащане от разсрочването от 2001 г. През юли 2010 г. дружеството се ангажира да покрие всички просрочени и неизплатени суми на два равни транша: първия до края на юли 2010 г. и втория до края на август 2010 г. Въпреки това дружеството не успя да изпълни това споразумение.
(23)
Според информацията, предоставена от българските власти, до края на 2010 г. получателят е платил 1 млн. EUR от общата дължима сума съгласно разсрочването от 2001 г. В края на 2010 г. неизплатеното и просрочено задължение спрямо общата дължима сума възлиза на 3,7 млн. EUR.
(24)
От кореспонденцията между „Русе индъстри“ и българските власти личи, че българските власти са изпратили няколко напомняния за плащане за дължимата неизплатена сума. Въпреки че получателят е изразил желание или доброволно е предложил изплащане, на практика той никога не е върнал цялата оставаща сума според разсрочването от 2001 г. Освен напомнянията няма доказателства, че българските власти са предприели някакви стъпки за изискване по законов път на своите вземания.
(25)
Що се отнася до главницата, „Русе индъстри“ не е платило посочените суми (10) и затова не е спазило шестмесечната схема за разсрочване. Освен това обикновената лихва е плащана само до юли 2008 г.
(26)
Що се отнася до наказателната лихва, българските власти посочиха, че договорно определените 3 % (вж. параграф (3) по-горе) са начислени върху дължимите траншове от 2006 г. насам, когато дружеството е трябвало да започне да изплаща траншовете. Тези наказателни лихви са плащани от „Русе индъстри“ само между август 2006 г. и юли 2008 г. От юли 2008 г. дружеството не е плащало начислената наказателна лихва.
(27)
На 3 ноември 2010 г. българските власти направиха официално искане за плащане. Към момента на това искане просроченото задължение възлизаше на 3,7 млн. EUR (от които 3,4 млн. EUR главница, 151 000 EUR лихви и 140 000 EUR наказателни лихви).
(28)
Към момента на искането получателят е изплатил общо 1 млн. EUR, дължими съгласно разсрочването от 2001 г. (от които 245 000 EUR главница, 705 000 EUR лихви и 50 000 EUR наказателни лихви). Последното реално плащане, което „Русе индъстри“ е направило, датира от 11 юли 2008 г.
(29)
След искането и след като дружеството не е изпълнило своите задължения, националните органи започнаха процедура по несъстоятелност срещу получателя на 11 ноември 2010 г. (т.е. девет години след разсрочването от 2001 г., което е над 4 години след края на гратисния период и над 2 години от последното плащане от страна на „Русе индъстри“).
(30)
На 11 ноември 2010 г. българските власти започнаха процедура по несъстоятелност срещу получателя.
III РЕШЕНИЕТО ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРА НА ПРОЦЕДУРА ПО ЧЛЕН 108, ПАРАГРАФ 2 ОТ ДФЕС
(31)
Както е посочено по-горе (вж. параграф (21)), през юни 2009 г. получателят подаде ново искане за разсрочване на задължението според разсрочването от 2001 г. Това планирано разсрочване бе мярката, за която на 30 юни 2009 г. бе изпратено уведомление до Комисията за помощ за преструктуриране.
(32)
Според уведомлението планът би спомогнал за изплащането на задължението от 9,85 млн. EUR за срок от 10 години (т.е. до 2019 г.), с гратисен период до 30 юни 2012 г.
(33)
България бе на мнение, че планираната мярка е съвместима с вътрешния пазар въз основа на Съобщението на Комисията за Насоки на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (11) като помощ за преструктуриране.
(34)
Комисията имаше съмнения по отношение на съвместимостта на помощта, за която бе изпратено уведомление. Съответно на 14 април 2010 г. Комисията започна процедурата, посочена в член 108, параграф 2 от ДФЕС.
(35)
Освен това, решението за откриване на процедура по член 108, параграф 2 от ДФЕС повдигна съмнения за това дали фактът, че в миналото от дружеството не са изискани по законовия ред просрочените задължения съгласно споразумението за разсрочване от 2001 г., може да представлява допълнителна държавна помощ.
(36)
Българските власти оттеглиха това уведомление на 23 ноември 2010 г., поради което официалното разследване за мярката стана безпредметно.
IV МНЕНИЯ НА БЪЛГАРИЯ ОТНОСНО РЕШЕНИЕТО ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРА ПО ЧЛЕН 108, ПАРАГРАФ 2 ОТ ДФЕС
(37)
Що се отнася до въздържането от изискване по законов път на дълга, България само заяви, че държавата е действала като частен инвеститор в условията на пазарна икономика, което максимизира шансовете за събиране на нейния дълг, като позволява доброволно плащане. България не е предоставила подробни аргументи в тази връзка.
V ОЦЕНКА
(38)
България оттегли уведомлението за разсрочването на задължението на „Русе индъстри“ към държавата през ноември 2010 г. В резултат официалната процедура по разследване относно помощта за преструктуриране, за която е изпратено уведомление, стана безпредметна съгласно член 8, параграф 2 от Регламент № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО (12).
(39)
Разглежданата мярка е въздържането от изискване по законов път на плащане на дълга в съответствие с разсрочването от 2001 г.
(40)
Що се отнася до присъединяването на България към ЕС и следователно до въпроса дали въздържането от изискване на дълга от 1 януари 2007 г. потенциално представлява нова помощ по смисъла на член 1, буква д) от Процедурния регламент, Комисията отбелязва, че неплащането от страна на получателя на сумите, дължими съгласно разсрочването от 2001 г., и липсата на държавни действия е довело до промени в общия риск за държавата според разсрочването от 2001 г. Това увеличение на задължението на държавата (т.е. въздържането от изпълнение) води до последици след датата на присъединяване и следователно мярката трябва да се разглежда като приложима след присъединяването, което означава, че тя представлява нова държавна помощ.
(41)
Трябва да се отбележи също, че тази мярка, за която не е изпратено уведомление, не е включена в допълнението към приложение V към Акта за присъединяване на България (13). По-специално тя не е била а) нито приведена в действие преди 31 декември 1994 г., б) нито включена в допълнението към приложение V и в) нито включена във временния механизъм, приложен във връзка с присъединяването.
(42)
В този контекст Комисията допълнително ще прецени дали въздържането от изискване по законов ред на дълга от 1 януари 2007 г. представлява нова помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(43)
Съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез държавни ресурси под каквато и да е форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставянето в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на определени стоки е несъвместима с вътрешния пазар.
(44)
Мярката е финансирана с държавни ресурси - тъй като води до пропуснати приходи за държавата - и решенията на МФ се считат за преки решения на държавата.
(45)
Въздържането от изискване по законов ред на дълга също засяга „Русе индъстри“ индивидуално и поради това е селективно.
(46)
В допълнение, „Русе индъстри“ е предприятие, произвеждащо стоки, които се търгуват свободно в Съюза. Затова Комисията смята, че е изпълнено условието за засягане на конкуренцията и търговията в Съюза.
(47)
Комисията следва допълнително да прецени дали мярката под формата на въздържане от изискване на дълга предоставя предимство на дружеството, което то не би могло да получи иначе на пазара.
(48)
Както е обяснено по-горе, задължението датира от 1996-97 г. и вече два пъти е било разсрочвано (през 1999 г. и 2001 г.). Що се отнася до въздържането от изискване на дълга съгласно разсрочването от 2001 г., както и неизпълнението на задълженията на дружеството, никой частен кредитор не би имал поведение като това на българската държава. В действителност от наличната информация следва, че не са предприети конкретни стъпки за изискване на дълга от 30 март 2006 г., когато гратисният период е изтекъл и първите траншове от главницата са станали дължими, но не са били платени. Освен това, финансовото положение на дружеството е било слабо (вж. таблица 1 по-горе), тъй като се наблюдава спад в стокооборота и увеличаване на загубите и няма перспективи дружеството отново да стане печелившо. Освен това трябва да се отбележи, че макар част от дълга (1,13 млн. BGN (14)) да е гарантиран с обезпечения (15), българските власти не са предприели никакви стъпки за изискване по законов ред на тази част от дълга.
(49)
В действителност, българските власти не предоставиха никакви обяснения затова защо схемата за разсрочване не е изпълнена по законов ред и не обясниха своето твърдение, че изчакването на доброволното плащане (в контекста на отрицателната кредитна история на дружеството) би максимизирало техния шанс за събиране на дълга.
(50)
При подобни обстоятелства частен кредитор би изискал по законов ред изпълнението на споразумението. Затова неспазването на разсрочването от 2001 г. и въздържането на България от изискване на дълга по законов ред е предоставя предимство на „Русе индъстри“.
(51)
Въз основа на горепосоченото Комисията смята, че въздържането от изискване на дълга към държавата в полза на „Русе индъстри“ представлява нова помощ, считано от 1 януари 2007 г. по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(52)
По отношение на евентуалната съвместимост следва да се отбележи, че България не е представила никакви аргументи в тази връзка.
(53)
Дори ако „Русе индъстри“ се приеме официално за дружество в затруднение по смисъла на Съобщението на Комисията за Насоки на Общността държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение, критериите за съвместима помощ за оздравяване и преструктуриране не са изпълнени. По-специално що се отнася до помощта за оздравяване, не е доказано, че мярката ще е ограничена до необходимия минимум, че ще се предостави на основание на сериозни социални трудности и няма да предизвика нежелан ефект на разпространение в други държави-членки. Освен това нейният срок е над 6 месеца. Що се отнася до помощта за преструктуриране, при липсата на план за преструктуриране възстановяването на жизнеспособността в дългосрочен план не е доказано. Освен това не е демонстрирано, че помощта ще бъде минимална и ще се избягва ненужното нарушаване на конкуренцията.
(54)
Дружеството се намира в подпомаган район съгласно член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС и като такова то е допустимо за регионална помощ съгласно Насоките за национална регионална помощ за 2007-2013 г. (16) (по-нататък: НРП). Въпреки това мярката не съответства на НРП. По-специално, що се отнася до евентуалната оперативна помощ, тази помощ не улеснява развитието на никакви дейности или икономически области и не е ограничена във времето, не е намаляваща или пропорционална на това, което е нужно за преодоляване на специфични икономически недостатъци.
(55)
Няма други мотиви за съвместимост, които могат да се приложат. Следователно помощта е неправомерна и несъвместима в ДФЕС.
(56)
В съответствие с ДФЕС и установената практика на Съда Комисията е компетентна да реши, че въпросната държава трябва да отмени или да измени помощта (17), когато Комисията установи, че помощта е несъвместима с вътрешния пазар. Съдът също така нееднократно е постановявал, че задължението на дадена държава да отмени помощ, счетена от Комисията за несъвместима с общия пазар, цели да възстанови съществувалото преди това положение (18). В този контекст Съдът постанови, че целта е постигната, когато получателят е изплатил сумите, предоставени чрез неправомерна помощ, като така се е отказал от преимуществото, което е имал над конкурентите си на пазара, и ситуацията от преди плащането на помощта е възстановена (19).
(57)
Следвайки тази съдебна практика, член 14 от Регламент (ЕО) № 659/99 на Съвета постановява, че „когато са взети отрицателни решения в случаи с неправомерна помощ, Комисията решава съответната държава-членка да вземе всички необходими мерки за възстановяване на помощта от получателя“.
(58)
Следователно, предвид факта, че въпросната мярка трябва да се счита за неправомерна и несъвместима, сумата на помощта трябва да бъде върната, за да бъде възстановена ситуацията на пазара от преди плащането на помощта. Затова възстановяването трябва да се приложи от момента, в който е възникнало предимство за получателя, т.е. когато помощта е предоставена на разположение на получателя, и ще бъдат наложени лихви за възстановяване до момента на ефективното възстановяване.
(59)
Несъвместимият елемент на помощ на мярката се изчислява като дължимата и неизплатена сума според разсрочването от 2001 г., от 1 януари 2007 г. до 11 ноември 2010 г., когато България е регистрирала вземането си в производството по несъстоятелност. По това време просрочената сума възлиза на 3,7 млн. EUR. Точната сума за възстановяване и лихвата, която ще бъде приложена към тази сума, трябва да бъдат изчислени от България. Направените плащания, различни от сумите, платени съгласно споразумението, могат да бъдат приспаднати от сумата за възстановяване на неправомерната и несъвместима помощ.
VI ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(60)
Първо, Комисията отбелязва, че България оттегли уведомлението относно разсрочването на дълга от 9,85 млн. EUR, като по този начин официалната процедура по разследване стана безпредметна.
(61)
Второ, Комисията заключава, че въздържането от изискване на дълга към държавата от 1 януари 2007 г. представлява нова държавна помощ в полза на „Русе индъстри“ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(62)
Тъй като тази държавна помощ е неправомерна и несъвместима, тя трябва да бъде върната от получателя.
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Комисията реши да закрие официалната процедура по разследване по член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз относно разсрочването на дълга от 9,85 млн. EUR, за което е изпратено уведомление, като отбелязва, че България оттегли своето уведомление.
Член 2
Държавната помощ, неправомерно предоставена от България в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз в полза на „Русе индъстри“ чрез въздържане от изискване на плащането на задължението към държавата от 1 януари 2007 г., е несъвместима с вътрешния пазар.
Член 3
1. България трябва да си възстанови от получателя помощта, посочена в член 2.
2. Сумите, които подлежат на възстановяване, носят лихва за периода от 1 януари 2007 г. до тяхното пълно възстановяване.
3. Лихвата се изчислява с натрупване в съответствие с глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004 Комисията (20).
Член 4
1. Възстановяването на помощта, посочена в член 2, е незабавно и ефективно.
2. България предприема мерки за това, че настоящото решение ще бъде изпълнено в срок от четири месеца от датата на уведомяване на него.
Член 5
1. В срок от два месеца от уведомяването за настоящото решение България предоставя следната информация на Комисията:
а)
общата сума (главница и лихви по възстановяването), която ще бъда възстановена от получателя;
б)
подробно описание на вече предприетите и планираните мерки за изпълнение на настоящото решение;
в)
документи, които доказват, че на получателя е било наредено да върне помощта.
2. България информира Комисията за напредъка по националните мерки, предприети за прилагане на настоящото решение до приключването на възстановяването на помощта, посочена в член 2. При обикновено искане от Комисията България изпраща незабавно информация за вече взетите и планираните мерки с цел спазването на това решение. Тя също предоставя подробна информация относно размера на помощта и лихвата по възстановяване, които вече са възстановени от получателя.
Член 6
Адресат на настоящото решение е България.
Съставено в Брюксел на 13 юли 2011 година.
SKLEP KOMISIJE
z dne 13. julija 2011
o državni pomoči SA.28903 (C 12/10) (ex N 389/09) ki jo je Bolgarija odobrila podjetju Ruse Industry
(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 4903)
(Besedilo v bolgarskem jeziku je edino verodostojno)
(Besedilo velja za EGP)
(2012/706/EU)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,
ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,
po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenima določbama (1),
ob upoštevanju naslednjega:
I POSTOPEK
(1)
Bolgarski organi so 30. junija 2009 Komisiji priglasili ukrep prestrukturiranja za podjetje Ruse Industry AD (v nadaljnjem besedilu: Ruse Industry ali podjetje) v obliki odloga in prerazporeditve dolga do države v višini 9,85 milijona EUR.
(2)
Bolgarskim organom je bil 28. julija 2009 poslan natančen zahtevek za predložitev informacij. Bolgarija je nanj delno odgovorila 24. avgusta 2009 in z istim dopisom zaprosila za podaljšanje roka, ki ji je bilo odobreno z dopisom z dne 28. avgusta 2009. Bolgarija je 30. septembra 2009 predložila dodatne informacije. Komisija je 27. novembra 2009 zahtevala dodatna pojasnila, na kar je Bolgarija odgovorila 15. decembra 2009. Dne 20. decembra 2009 je bilo odobreno še eno podaljšanje roka za zagotovitev manjkajočih informacij. Bolgarija je 17. februarja 2010 predložila dodatne informacije.
(3)
Komisija je z dopisom z dne 14. aprila 2010 uradno obvestila Bolgarijo, da bo v zvezi s pomočjo začela postopek iz člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU) (2).
(4)
Sklep Komisije o začetku postopka preiskave je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije (3).
(5)
Komisija ni prejela nobenih pripomb zainteresiranih strani.
(6)
Bolgarija je pripombe na sklep Komisije o začetku postopka predložila z dopisom z dne 10. maja 2010, poslanim Komisiji, ki ga je evidentirala 17. junija 2010. Bolgarski organi so 7. junija 2010 predložili dodatne informacije.
(7)
Komisija je 29. oktobra 2010 zahtevala dodatne informacije, na kar so bolgarski organi odgovorili z dopisom z dne 12. novembra 2010, poslanim Komisiji, ki ga je evidentirala 23. novembra 2010, in z dopisom z dne 3. decembra 2010, poslanim Komisiji, ki ga je evidentirala 6. decembra 2010.
(8)
Bolgarski organi so 11. novembra 2010 začeli stečajni postopek proti podjetju.
(9)
Bolgarski organi so z dopisom z dne 14. junija 2010, ki je bil 23. novembra 2010 poslan Komisiji, umaknili svojo priglasitev z dne 30. junija 2009.
II OPIS
(10)
Upravičenec ukrepa pomoči je podjetje Ruse Industry. Podjetje (prvotno imenovano Ruse Shipyard (4)) je bilo ustanovljeno leta 1991 in se nahaja v kraju Ruse v Bolgariji, v regiji, ki je upravičena do pomoči na podlagi člena 107(3)(a) PDEU. Podjetje je bilo privatizirano aprila 1999, ko je bilo 80 % njegovih delnic prodanih nemškemu podjetju Rousse Beteiligungsgesellschaft mbH.
(11)
Podjetje Ruse Industry je dejavno na področju proizvodnje in popravil kovinskih konstrukcij ter proizvodnje žerjavov, ladij in pomorske opreme (5). Leta 2009 je imelo podjetje 196 zaposlenih.
(12)
S finančnega vidika je podjetje več let pred priglasitvijo kazalo stalen trend vse manjšega prometa in vse večjih izgub, kar kaže tudi spodnja razpredelnica. Leta 2008 je imelo podjetje negativen poslovni rezultat in negativen denarni tok.
Razpredelnica 1
Letni promet in dobiček podjetja Ruse Industry
v milijonih BGN (6)
2005
2006
2007
2008
Letni promet
76 239
65 086
17 963
7 035
Dobiček pred obdavčitvijo
(2 091)
1 977
(827)
(3 924)
(13)
Podjetje Ruse Industry je ob priglasitvi dolgovalo državi Bolgariji 9,85 milijona EUR.
(14)
Dolg izvira iz posojilnih pogodb (7) med državnim skladom za obnovo in razvoj ter podjetjem Ruse Shipyard iz let 1996 in 1997, ki se nanašajo na glavnico, ki je takrat znašala 8,45 milijona USD.
(15)
Aprila 1999 je bila sklenjen dogovor (v nadaljnjem besedilu: prerazporeditev iz leta 1999) z ministrstvom za finance, ki je s tem prevzelo terjatve državnega sklada za obnovo in razvoj; v okviru dogovora je bilo 8 milijonov USD navedenega dolga skupaj s pripadajočimi obrestmi redenominiranih (8) v EUR in podjetje Rousse Beteiligungsgesellschaft mbH se je zavezalo, da bo ta znesek odplačalo v obdobju med 1. decembrom 2000 in 30. junijem 2006 v skladu z načrtom za prerazporeditev odplačila dolgov.
(16)
Ministrstvo za finance in podjetje Ruse Industry sta 21. maja 2001 sklenila še en dogovor, s katerim je bilo celotno odplačilo dolga podjetja do države (9) skupaj s pripadajočimi obrestmi odloženo do 30. septembra 2015 z obdobjem odloga (ki je vključevalo le plačilo obresti in ne glavnice) do 31. marca 2006 (v nadaljnjem besedilu: prerazporeditev iz leta 2001).
(17)
V skladu s prerazporeditvijo iz leta 2001 je skupni dolg zajemal glavnico v višini 7,97 milijona EUR skupaj z 2 milijonoma EUR obresti (nastalimi do 1. aprila 1999). Skladno s tem dogovorom se je glavnica obrestovala z letno obrestno mero v višini 1 % in z zamudnimi obrestmi v višini 3 % letno za zapadle zneske (tj. če je podjetje zamujalo z odplačilom).
(18)
Upravičenec je septembra 2005, tik pred koncem obdobja odloga, zaprosil za novo prerazporeditev svojega javnega dolga (poleg dogovora iz leta 2001). Bolgarska komisija za konkurenco je decembra 2006 na podlagi bolgarskega zakona o državni pomoči ugotovila, da je ta prošnja nesprejemljiva. Podjetje Ruse Industry je pri vrhovnem upravnem sodišču vložilo pritožbo zoper odločbo komisije za konkurenco, ki je bila julija 2007 zavrnjena. Prav tako je bila zavrnjena tudi druga pritožba zoper to odločbo. Država kljub temu ni skušala učinkovito izterjati zapadlega dolga v skladu s prerazporeditvijo iz leta 2001.
(19)
Upravičenec je julija 2008 prostovoljno ponudil, da bo v dveh enakih obrokih plačal 1 milijon EUR iz zapadlega zneska. V skladu s to ponudbo naj bi bil prvi obrok plačan do oktobra 2008 in drugi do februarja 2009. Podjetje Ruse Industry ni plačalo nobenega od teh obrokov, zato je država - na prošnjo podjetja - dvakrat podaljšala rok za plačilo prvega obroka, in sicer najprej do decembra 2008 in nato do januarja 2009.
(20)
Ker odplačilo, ki ga je obljubilo podjetje Ruse Industry, ni bilo izvršeno, so bolgarski organi februarja 2009 podjetju poslali opomin. Aprila in dvakrat junija 2010 so bili poslani dodatni opomini za odplačilo zapadlih zneskov. Kljub temu država ni učinkovito izterjala dolga, ki ni bil plačan v skladu s prerazporeditvijo iz leta 2001.
(21)
Podjetje Ruse Industry je z dopisom z dne 4. junija 2009 ponovno zaprosilo bolgarske organe za prerazporeditev svojega dolga do države do leta 2019 z obdobjem odloga do leta 2012. Bolgarija je v skladu s to prošnjo in členom 108(3) PDEU priglasila načrtovano prerazporeditev dolga kot pomoč za prestrukturiranje.
(22)
Podjetje Ruse Industry je z dopisom z dne 28. junija 2010 ponovno ponudilo državi, da bo plačalo svoje zapadle obveznosti na podlagi dogovorov o odplačilu v skladu s prerazporeditvijo iz leta 2001. Podjetje se je julija 2010 zavezalo, da bo odplačalo vse zapadle zneske v dveh enakih obrokih: prvega do konca julija 2010 in drugega do konca avgusta 2010. Vendar podjetju tega dogovora ni uspelo spoštovati.
(23)
Na podlagi informacij, ki so jih predložili bolgarski organi, je upravičenec do konca leta 2010 odplačal 1 milijon EUR od skupnega zapadlega zneska v skladu s prerazporeditvijo iz leta 2001. Konec leta 2010 je zapadli dolg v okviru skupnega dolgovanega zneska znašal 3,7 milijona EUR.
(24)
Dopisovanje med podjetjem Ruse Industry in bolgarskimi organi kaže, da so slednji poslali številne opomine za plačilo zapadlih zneskov. Čeprav je upravičenec izrazil pripravljenost ali prostovoljno ponudil, da bo zneske odplačal, dejansko ni nikoli v celoti plačal zapadlih zneskov v skladu s prerazporeditvijo iz leta 2001. Razen opominov ni nobenih dokazov, da so bolgarski organi sprejeli kakršne koli ukrepe za učinkovito izterjavo svojih terjatev.
(25)
Kar zadeva glavnico, podjetje Ruse Industry ni plačalo dogovorjenih zneskov (10) in tako ni upoštevalo načrta za odplačevanje dolga s polletnimi obroki. Poleg tega so bile navadne obresti plačane le do julija 2008.
(26)
Kar zadeva zamudne obresti, so bolgarski organi navedli, da so bile 3-odstotne obresti, določene v pogodbi (glej odstavek 17) zaračunane za zapadle obroke od leta 2006, ko naj bi jih podjetje začelo odplačevati. Podjetje Ruse Industry je te zamudne obresti plačalo le od avgusta 2006 do julija 2008. Od julija 2008 podjetje ni plačalo zaračunanih zamudnih obresti.
(27)
Bolgarski organi so 3. novembra 2010 uradno zahtevali odplačilo. Zapadli dolg je v času tega zahtevka znašal 3,7 milijona EUR (kar zajema 3,4 milijona EUR glavnice, 151 000 EUR obresti in 140 000 EUR zamudnih obresti).
(28)
V času tega zahtevka je upravičenec že plačal skupaj 1 milijon EUR od skupnega zneska v skladu s prerazporeditvijo iz leta 2001 (245 000 EUR glavnice, 705 000 EUR obresti in 50 000 EUR zamudnih obresti). Zadnje dejansko plačilo podjetja Ruse Industry je bilo izvršeno 11. julija 2008.
(29)
Nacionalni organi so na podlagi tega zahtevka in dejstva, da podjetje ni izpolnilo svojih obveznosti, 11. novembra 2010, kar je devet let po prerazporeditvi iz leta 2001 in več kot štiri leta po koncu obdobja odloga ter več kot dve leti po kakršnem koli plačilu, ki ga je nazadnje izvršilo podjetje Ruse Industry, začeli stečajni postopek proti upravičencu.
(30)
Bolgarski organi so 11. novembra 2010 začeli stečajni postopek proti upravičencu.
III SKLEP O ZAČETKU POSTOPKA
(31)
Kot je že bilo navedeno (glej odstavek 2), je upravičenec junija 2009 predložil nadaljnjo prošnjo za prerazporeditev zapadlega dolga v skladu z dogovorom o prerazporeditvi iz leta 2001. Ta načrtovana prerazporeditev je ukrep, ki je bil 30. junija 2009 priglašen Komisiji kot pomoč za prestrukturiranje.
(32)
Na podlagi priglasitve bi bil v okviru načrta odplačan dolg v višini 9,85 milijona EUR v obdobju 10 let (tj. do leta 2019) z obdobjem odloga do 30. junija 2012.
(33)
Bolgarija je menila, da je načrtovani ukrep združljiv z notranjim trgom kot pomoč za prestrukturiranje na podlagi Sporočila Komisije „Smernice Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah“ (11).
(34)
Komisija je imela pomisleke glede združljivosti priglašene pomoči. Zato je 14. aprila 2010 začela postopek iz člena 108(2) PDEU.
(35)
Poleg tega so bili v sklepu o začetku postopka izraženi pomisleki, ali pretekla neizterjava zapadlih obveznosti podjetja v skladu z dogovorom o prerazporeditvi iz leta 2001 lahko pomeni nadaljnjo državno pomoč.
(36)
Bolgarski organi so umaknili priglasitev z dne 23. novembra 2010, s čimer je postala formalna preiskava priglašenega ukrepa odvečna.
IV PRIPOMBE BOLGARIJE NA SKLEP O ZAČETKU POSTOPKA
(37)
Bolgarija v zvezi z neizterjavo dolga zgolj navaja, da je država ravnala kot zasebni vlagatelj v tržnem gospodarstvu, saj je z dovolitvijo prostovoljnega odplačila v največji možni meri povečala možnost povračila dolga. Bolgarija v zvezi s tem ni predložila nobenih natančnejših trditev.
V OCENA
(38)
Bolgarija je novembra 2010 umaknila priglasitev prerazporeditve dolga podjetja Ruse Industry do države. Zato je postala formalna preiskava v zvezi s priglašenim ukrepom pomoči za prestrukturiranje odvečna v skladu s členom 8(2) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (12).
(39)
Ocenjevani ukrep je neizterjava dolga v skladu s prerazporeditvijo iz leta 2001.
(40)
Komisija glede na pristop Bolgarije k EU in posledično vprašanje, ali neizterjava dolga od 1. januarja 2007 lahko pomeni novo pomoč v smislu člena 1(c) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999, ugotavlja, da sta neporavnava zapadlih zneskov v skladu s prerazporeditvijo iz leta 2001 s strani upravičenca in neukrepanje države pripeljala do sprememb celotne izpostavljenosti države v skladu s prerazporeditvijo iz leta 2001. Vpliv tega povečanja dolga do države (tj. neizterjava) se kaže po datumu pristopa, zato je treba ukrep obravnavati kot ukrep, ki se uporablja po pristopu in zato pomeni novo državno pomoč.
(41)
Opozoriti je treba tudi, da ta nepriglašeni ukrep ni zajet v dodatku k Prilogi V Akta o pristopu Bolgarije (13). Natančneje povedano, ukrep: (a) ni začel delovati pred 31. decembrom 1994, (b) ni naveden v dodatku k Prilogi V niti (c) ni zajet v začasnem mehanizmu, ki se je uporabljal v povezavi s pristopom.
(42)
Komisija na podlagi navedenega ocenjuje, ali neizterjava dolga od 1. januarja 2007 pomeni novo pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.
(43)
Skladno s členom 107(1) PDEU je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami.
(44)
Ukrep se financira iz državnih virov, saj ima država zaradi njega manjši dobiček, odločitve, ki jih je sprejelo ministrstvo za finance, pa se štejejo kot neposredne odločitve države.
(45)
Neizterjava dolga poleg tega zadeva samo podjetje Ruse Industry in je kot taka selektivna.
(46)
Poleg tega je Ruse Industry podjetje za proizvodnjo blaga, s katerim se prosto trguje znotraj Unije. Komisija zato meni, da je pogoj glede vpliva na konkurenco in trgovino znotraj Unije izpolnjen.
(47)
Komisija mora tudi oceniti, ali ukrep v obliki neizterjave dolga daje prednost podjetju, ki drugače take prednosti na trgu ne bi moglo dobiti.
(48)
Kot je bilo že navedeno, dolg izvira iz let 1996 in 1997 ter je bil že dvakrat prerazporejen (leta 1999 in 2001). Kar zadeva neizterjavo dolga v skladu s prerazporeditvijo iz leta 2001 in prejšnje neizpolnjevanje obveznosti s strani podjetja, noben zasebni upnik ne bi ravnal tako kot država Bolgarija. Informacije, ki so na voljo, dejansko kažejo, da od 30. marca 2006, ko se je končalo obdobje dolga in so zapadli prvi obroki za odplačilo glavnice, ki pa niso bili plačani, niso bili sprejeti nobeni konkretni ukrepi za izterjavo dolga. Finančno stanje podjetja je bilo slabo (glej razpredelnico 1), saj je podjetje beležilo vse manjši promet in vse večje izgube, poleg tega pa ni kazalo, da bi podjetje spet postalo rentabilno. Poudariti je treba tudi, da bolgarski organi kljub temu, da je bil del dolga (1,13 milijona BGN (14)) zavarovan s premoženjem (15), niso sprejeli nobenih ukrepov za izterjavo tega dela dolga.
(49)
Bolgarski organi dejansko niso predložili nikakršne utemeljitve, zakaj načrt za odplačilo dolgov ni bil izvršen, in niso utemeljili svoje trditve, da naj bi se s tem, ko so čakali, da podjetje prostovoljno odplača svoj dolg (glede na preteklo nesposobnost podjetja za odplačilo dolga), v največji možni meri povečala možnost povračila dolga.
(50)
Zasebni upnik bi si v podobnih okoliščinah prizadeval za izvršitev dogovora. Zato neupoštevanje dogovora o prerazporeditvi iz leta 2001 in neizterjava dolga s strani Bolgarije dajeta prednost podjetju Ruse Industry.
(51)
Glede na navedeno Komisija meni, da neizterjava dolga podjetja Ruse Industry do države pomeni novo pomoč v smislu člena 107(1) PDEU od 1. januarja 2007.
(52)
Glede morebitne združljivosti ukrepa je treba opozoriti, da Bolgarija v zvezi s tem ni navedla nobenih trditev.
(53)
Tudi če bi se podjetje Ruse Industry formalno štelo za podjetje v težavah v smislu Smernic Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah, merila za združljivo pomoč za reševanje in prestrukturiranje niso izpolnjena. Natančneje povedano, kar zadeva pomoč za reševanje, niso bili predloženi nobeni dokazi, da je bil ukrep omejen na najmanjši možni obseg, da je bil odobren na podlagi resnih socialnih težav in da ni imel nobenih neprimernih škodljivih učinkov na druge države članice. Poleg tega traja več kot šest mesecev. Z vidika pomoči za prestrukturiranje ni dokazano, da bi podjetje ponovno doseglo dolgoročna sposobnost preživetja, saj ni imelo načrta prestrukturiranja. Poleg tega ni dokazano, da je bila pomoč omejena na najmanjši možni obseg in da ni bilo neupravičenega izkrivljanja konkurence.
(54)
Podjetje se nahaja na področju, ki je upravičeno do pomoči v skladu s členom 107(3)(a) PDEU, in je kot tako upravičeno do regionalne pomoči na podlagi Smernic o nacionalni regionalni pomoči za 2007-2013 (16). Vendar pa ukrep ne izpolnjuje niti teh smernic. Kar zadeva morebitno pomoč za tekoče poslovanje, pomoč ne olajšuje razvoja kakršnih koli dejavnosti ali gospodarskih področij ter ni časovno omejena, degresivna ali sorazmerna s tistim, kar je potrebno za odpravo posebnih gospodarskih težav.
(55)
Drugi razlogi za združljivost se ne uporabljajo. Zato je pomoč nezakonita in nezdružljiva s PDEU.
(56)
V skladu s PDEU in ustaljeno sodno prakso Sodišča je Komisija pristojna za odločanje, ali mora zadevna država članica ukiniti ali spremeniti pomoč, za katero je ugotovila, da je nezdružljiva z notranjim trgom (17). Prav tako Sodišče dosledno meni, da je namen obveznosti države, da ukine pomoč, za katero Komisija meni, da ni združljiva z notranjim trgom, ponovna vzpostavitev prejšnjih razmer (18). V tem okviru je Sodišče ugotovilo, da je cilj dosežen, ko prejemnik povrne zneske, ki so mu bili dodeljeni v obliki nezakonite pomoči, in tako izgubi prednost, ki jo je imel pred konkurenti na trgu, ter ko se ponovno vzpostavijo razmere pred izplačilom pomoči (19).
(57)
V skladu s to sodno prakso je v členu 14 Sveta (ES) št. 659/1999 določeno, da „če se v primerih nezakonite pomoči sprejmejo negativne odločbe, Komisija odloči, da mora zadevna država članica sprejeti vse potrebne ukrepe, da upravičenec vrne pomoč“.
(58)
Ker je treba zadevni ukrep obravnavati kot nezakonito in nezdružljivo pomoč, je treba zneske pomoči vrniti, da se ponovno vzpostavijo razmere na trgu, kakršne so bile pred dodelitvijo pomoči. Izterjavo je torej treba uporabljati od takrat, ko je bila upravičencu dana prednost, tj. ko je bila pomoč dana upravičencu na voljo, vključevati pa mora tudi obresti na terjatev do trenutka dejanske izterjave.
(59)
Nezdružljiv element pomoči ukrepa se izračuna kot zapadli in neporavnani znesek v skladu s prerazporeditvijo iz leta 2001 od 1. januarja 2007 do 11. novembra 2010, ko je Bolgarija začela stečajni postopek in prijavila terjatev. Takrat je zapadli znesek znašal 3,7 milijona EUR. Točen znesek, ki ga je treba vrniti, ter pripadajoče obresti bo morala izračunati Bolgarija. Vsa plačila razen zneskov, plačanih na podlagi dogovora o prerazporeditvi, se lahko odštejejo od zneska, ki ga je treba vrniti kot nezakonito in nezdružljivo pomoč.
VI SKLEPNE UGOTOVITVE
(60)
Prvič, Komisija ugotavlja, da je Bolgarija umaknila priglasitev v zvezi s priglašeno prerazporeditvijo dolga v višini 9,85 milijona EUR, zato je postala uradna preiskava v zvezi s tem ukrepom odvečna.
(61)
Drugič, Komisija ugotavlja, da neizterjava dolga do države od 1. januarja 2007 pomeni novo državno pomoč v korist podjetja Ruse Industry v smislu člena 107(1) PDEU.
(62)
Ker je ta državna pomoč nezakonita in nezdružljiva, jo je treba izterjati od upravičenca -
SKLENILA:
Člen 1
Komisija se je odločila zaključiti formalni postopek preiskave na podlagi člena 108(2) PDEU v zvezi s priglašeno prerazporeditvijo dolga v višini 9,85 milijona EUR, ker je Bolgarija umaknila svojo priglasitev.
Člen 2
Državna pomoč, ki jo je Bolgarija nezakonito odobrila podjetju Ruse Industry in s tem kršila člen 108(3) PDEU, ker ni izterjala dolga do države od 1. januarja 2007, je nezdružljiva z notranjim trgom.
Člen 3
1. Bolgarija od upravičenca izterja pomoč iz člena 2.
2. Zneski za izterjavo vključujejo obresti od 1. januarja 2007 do dne, ko so v celoti povrnjeni.
3. Obresti se izračunajo na podlagi obrestnoobrestnega računa v skladu s Poglavjem V Uredbe Komisije (ES) št. 749/2004 (20).
Člen 4
1. Izterjava pomoči iz člena 2 se izvede takoj in učinkovito.
2. Bolgarija zagotovi izvršitev tega sklepa v štirih mesecih od datuma uradnega obvestila o tem sklepu.
Člen 5
1. Bolgarija v dveh mesecih od datuma uradnega obvestila o tem sklepu Komisiji predloži naslednje informacije:
(a)
skupni znesek (glavnica in obresti na terjatev), ki se izterja od upravičenca;
(b)
natančen opis ukrepov, ki so že sprejeti in načrtovani za uskladitev s tem sklepom;
(c)
dokumente, ki dokazujejo, da se je od upravičenca zahtevalo vračilo pomoči.
2. Bolgarija obvešča Komisijo o napredku v zvezi z že sprejetimi nacionalnimi ukrepi za uskladitev s tem sklepom, dokler pomoč iz člena 1 ni v celoti izterjana. Na zahtevo Komisije takoj predloži informacije o že sprejetih in načrtovanih ukrepih za uskladitev s tem sklepom. Prav tako predloži podrobne informacije o zneskih pomoči in obresti na terjatev, ki so bili od upravičenca že izterjani.
Člen 6
Ta sklep je naslovljen na Republiko Bolgarijo.
V Bruslju, 13. julija 2011