РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 492/2010 НА СЪВЕТА
от 3 юни 2010 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на натриев цикламат с произход от Китайската народна република и Индонезия след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 9 и член 11, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, внесено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. ДЕЙСТВАЩИ МЕРКИ
(1)
С Регламент (ЕО) № 435/2004 (2) от 8 март 2004 г. Съветът наложи след антидъмпингово разследване („първоначалното разследване“) окончателно антидъмпингово мито върху вноса на натриев цикламат с произход от Китайската народна република („Китай“) и Индонезия (заедно „разглежданите държави“).
2. НАСТОЯЩО РАЗСЛЕДВАНЕ
2.1. ИСКАНЕ ЗА ПРЕРАЗГЛЕЖДАНЕ
(2)
Искането за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките е подадено на 11 декември 2008 г. от Productos Aditivos S.A., единственият производител на натриев цикламат от Съюза.
(3)
Искането се основава на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно ще доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга и на причинената от него вреда на промишлеността на Съюза.
2.2. ЗАПОЧВАНЕ НА ПРЕРАЗГЛЕЖДАНЕ
(4)
След като установи след консултации с Консултативния комитет, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане с оглед изтичане срока на действие на мерките, на 10 март 2009 г. Комисията започна разследване съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент с публикуването на известие в Официален вестник на Европейския съюз (3) („известието за започване“).
2.3. РАЗСЛЕДВАН ПЕРИОД
(5)
Разследването на вероятността да се повторят дъмпингът и вредата обхвана периода от 1 януари 2008 г. до 31 декември 2008 г. („разследваният период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вероятността да продължи или да се повтори вредата, обхвана периода от 1 януари 2005 г. до края на РПП („разглежданият период“).
3. СТРАНИ, ЗАСЕГНАТИ ОТ НАСТОЯЩОТО РАЗСЛЕДВАНЕ
(6)
Комисията официално уведоми представилия искането производител от Съюза, известните вносители, доставчици и ползватели, известните производители износители в Китай и Индонезия и властите на разглежданите държави за започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките.
(7)
На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмен вид и да поискат изслушване в рамките на сроковете, определени в известието за започване, но никоя от тях не отправи такова искане до Комисията.
(8)
Комисията изпрати въпросници до всички известни производители износители в Китай и Индонезия. Две дружества от Китай - и двете принадлежащи към базираната в Хонконг група Rainbow Rich Industrial Ltd., и две дружества от Индонезия изразиха готовност да окажат съдействие и отговориха на въпросника, отнасящ се до дъмпинга.
(9)
Двама други китайски производители - Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited и Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited - заявиха своя интерес. Първоначалното разследване установи, че тези дружества не са извършвали дъмпинг на пазара на Съюза. В резултат на това Fang Da Food Additive (Shenzhen) и Fang Da Food Additive (Yan Quan) не са предмет на настоящото преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките.
4. ПРОВЕРКА НА ПОЛУЧЕНАТА ИНФОРМАЦИЯ
(10)
Комисията издири и провери цялата информация, която счете за необходима за целите на определянето на риска от продължаване или повторение на дъмпинга и вредата от него, както и за анализа на интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в следните дружества:
4.1.
ПРОИЗВОДИТЕЛИ ИЗНОСИТЕЛИ В КИТАЙСКАТА НАРОДНА РЕПУБЛИКА:
-
Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co., Ltd., Shenzhen,
-
Jintian Enterprises (Nanjing) Co., Ltd., Nanjing,
-
и свързаното дружество Rainbow Rich Industrial Ltd. (Hong Kong).
4.2.
ПРОИЗВОДИТЕЛИ ИЗНОСИТЕЛИ В ИНДОНЕЗИЯ:
-
PT Golden Sari (Chemical Industry), Bandar Lampung,
-
PT Tunggak Waru Semi, Solo.
4.3.
ПРОИЗВОДИТЕЛ ОТ ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА:
-
Productos Aditivos S.A., Испания.
4.4.
НЕСВЪРЗАН ВНОСИТЕЛ/ТЪРГОВЕЦ:
-
Beneo Palatinit GmbH, Германия.
4.5.
ПОЛЗВАТЕЛ:
-
Schweppes International Ltd., Нидерландия.
5. РАЗГЛАСЯВАНЕ
(11)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, въз основа на които е предвидено да се препоръча налагането на антидъмпингови мита върху вноса на натриев цикламат с произход от Китай и Индонезия.
(12)
В съответствие с разпоредбите на основния регламент на страните беше даден срок, в който да направят своите коментари след това разгласяване.
(13)
Представените от страните устни и писмени коментари бяха разгледани и, когато това бе счетено за подходящо, окончателните констатации бяха съответно изменени.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ
(14)
Продуктът, предмет на настоящото преразглеждане, е същият като този при първоначалното разследване, т.е. натриев цикламат („НЦ“) с произход от Китай и Индонезия („разглежданият продукт“), понастоящем попадащ под код по КН ex 2929 90 00.
(15)
Както е установено при първоначалното разследване и потвърдено от настоящото преразглеждане, натриевият цикламат е използван като хранителна добавка основен продукт, разрешен в Европейския съюз и в много други страни като подсладител за нискокалорични и диетични храни и напитки. Той се използва широко като добавка от хранително-вкусовата промишленост, както и от производителите на нискокалорични и диетични трапезни подсладители. Малки количества се използват и от фармацевтичната промишленост.
2. СХОДЕН ПРОДУКТ
(16)
Както и при първоначалното разследване, беше установено, че разглежданият продукт, произведен в Китай и Индонезия и продаден на Съюза, е идентичен по отношение на физическите и химическите характеристики и употребата с продукта, произвеждан и продаван от заявителя на пазара на Съюза, или с произвеждания и продаван на вътрешния пазар в Индонезия продукт, която също така служи като държава аналог с цел установяване на нормалната стойност по отношение на Китай.
(17)
Следователно всички тези продукти се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРЕНИЕ НА ДЪМПИНГА
1. ПРЕДВАРИТЕЛНИ БЕЛЕЖКИ
(18)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше проучено дали в момента има дъмпинг и, ако това е така, дали има вероятност изтичането на срока на действие на мерките да доведе до продължаване или повторение на дъмпинга. Следва да се припомни, че, в контекста на разследванията по посочения член третирането като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТУПИ“), не е предмет на преразглеждане.
(19)
В съответствие с член 11, параграф 9 от основния регламент в случаите, когато обстоятелствата остават непроменени, се използва същата обща методология както при първоначалното разследване. За да се установи вероятността от продължаване или повторение на дъмпинга, в съответствие със стандартната практика бе направена представителна извадка от сделките, като бяха взети данни за четири месеца, всеки от които беше последният месец от тримесечие, в рамките на РПП. Резултатът беше проверен посредством анализиране и на някои други сделки. Нито един стопански субект не възрази срещу този подход.
(20)
Данните на Евростат показаха, че по време на РПП между 3 000 и 5 000 тона от разглеждания продукт са били внесени в Съюза. Сред тях повече от 90 % идват от Китай, а останалата част - от Индонезия. На практика няма регистриран внос от други държави.
2. ДЪМПИНГОВ ВНОС ПО ВРЕМЕ НА РАЗСЛЕДВАНИЯ ПЕРИОД
2.1. КИТАЙСКА НАРОДНА РЕПУБЛИКА
2.1.1. Държава аналог
(21)
С изключение на онези дружества, на които при първоначалното разследване бе предоставено ТУПИ, нормалната стойност за Китай бе определена в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
(22)
При предишното разследване Индонезия бе използвана като подходяща държава с пазарна икономика с цел определяне на нормалната стойност по отношение на Китай.
(23)
Този избор бе предложен от Комисията в известието за започване и нито една от заинтересованите страни не е възразила срещу него в определения за тази цел срок.
(24)
Цените в Индонезия са били счетени за разумен заместител на цените в Китай, тъй като Индонезия разполага с конкурентоспособен вътрешен пазар, отчитащ ръст на вноса от Китай и на който работят най-малко шестима производители. Освен това се оказва, че продуктът, предмет на разследването, се произвежда само в Съюза, Китай и Индонезия. В хода на настоящото разследване не са представени доказателства за противното.
(25)
На горното основание Индонезия е използвана като държава аналог с пазарна икономика за целите на настоящото преразглеждане.
2.1.2. Съдействащи производители износители от Китай
2.1.2.1. Предварителни бележки
(26)
Както е посочено в съображение 8, двама производители, принадлежащи към една и съща базирана в Хонконг група, а именно „Rainbow Rich Industries“, оказаха съдействие при настоящото преразглеждане. Те представляват повече от половината от износа за Съюза по време на РПП. Без да се държи сметка за производството и обема на продажбите на дружествата, които не са предмет на процедурата, съдействащите производители представляват повече от три четвърти от общото китайско производство и почти половината от неговия капацитет. Представителността по отношение на износа за Съюза е повече от 80 %. Предвид равнището на оказаното съдействие, подробната информация, получена от съдействащите износители, беше използвана като източник за оценка на вероятността от продължаване или възобновяване на вредоносния дъмпинг от Китай.
(27)
Едно от съдействащите дружества, Golden Time Enterprises (Shenzhen), е изнесло значителни количества за Съюза по време на РПП, докато родственото му дружество, Jintian Enterprises (Nanjing), не е изнасяло за ЕС след налагането на мерките. Данните, събрани по време на проверката на място на дружеството, което не е извършвало износ - Jintian Enterprises (Nanjing), обаче позволиха по-обстоен поглед към китайския вътрешен пазар, където дружеството държи значителна част от пазарния дял и от инсталираните производствени мощности.
(28)
По време на разследването едно китайско дружество изрази твърдението, че редовно са били провеждани работни срещи на основните местни производители за определяне на референтна цена за вътрешния китайски пазар. Като се има предвид господстващото положение на тези производители, въпросните договорености изглежда успешно поддържат китайските цени на вътрешния пазар на относително високо ниво.
2.1.2.2. Нормална стойност
(29)
Нормалната стойност по отношение на Golden Time Enterprises (Shenzhen) бе изчислена като среднопретеглената цена от всички вътрешни продажби, извършени по време на РПП, платена или подлежаща на плащане от независими клиенти, на продукт от въпросния вид.
2.1.2.3. Експортна цена
(30)
Експортната цена за Съюза на Golden Time Enterprises (Shenzhen) бе съответно коригираната цена, действително платена или подлежаща на плащане при продажба на продукта за износ в ЕС.
2.1.2.4. Сравнение на цените
(31)
Среднопретеглената нормална стойност бе сравнена със среднопретеглената експортна цена за всеки вид от разглеждания продукт на базата на цена франко завод и при същото равнище на търговия. В съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент и с цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени разликите във факторите, за които се твърдеше и се доказа, че влияят върху цените и тяхната сравнимост. Направени бяха корекции по отношение на разходите за презокеански и вътрешни превози на товари, застраховане, кредити, обработване и опаковане.
2.1.2.5. Дъмпингов марж
(32)
В съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент дъмпинговият марж бе определен по вид на продукта въз основа на сравнение на среднопретеглената нормална стойност със среднопретеглените експортни цени при същото равнище на търговия. Това сравнение показа наличието на дъмпинг по време на РПП на значително по-високо ниво, отколкото при първоначалното разследване. Среднопретегленият дъмпингов марж за Golden Time Enterprises, изразен като процент от цената CIF на границата на Съюза, е бил над 30 %.
2.1.3. Други китайски производители износители
2.1.3.1. Предварителни бележки
(33)
Остатъчният внос от Китай възлиза на по-малко от 5 % от потреблението в Съюза.
(34)
Комисията направи своите заключения относно останалите китайски производители износители въз основа на данните, събрани в хода на разследването, както и въз основа на официалните статистически данни на Евростат.
2.1.3.2. Нормална стойност
(35)
Нормалната стойност по отношение на несъдействащите китайски износители беше определена като среднопретеглената цена от продажбите на вътрешния пазар на съдействащите индонезийски производители, извършени на независими клиенти.
2.1.3.3. Експортна цена
(36)
Експортната цена по отношение на несъдействащите китайски износители бе определена въз основа на наличните данни в съответствие с член 18 от основния регламент. При липсата на друга по-надеждна информация това бе направено въз основа на средната CIF цена на границата на Съюза, получена от статистическите данни на Евростат за вноса по време на РПП.
2.1.3.4. Сравнение на цените
(37)
Установената среднопретеглена експортна цена по отношение на останалите китайски износители бе сравнена със среднопретеглената нормална стойност на проверените индонезийски производители на базата на цена франко завод и при същото равнище на търговия.
(38)
С цел да се осигури обективно сравнение на нормалната стойност и експортната цена, бяха надлежно взети под внимание под формата на корекции разликите, които оказват влияние върху цените и тяхната съпоставимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. За целта бяха направени корекции, отчитащи разходите за презокеански и вътрешни товарни превози, застраховки, обработка и опаковане. При липсата на по-надеждна информация корекциите се основаваха на проверените разходи на съдействащия китайски износител.
2.1.3.5. Дъмпингов марж
(39)
Дъмпинговият марж бе изчислен като разликата, с която нормалната стойност, както е изчислена в съображение 35, надвишава експортната цена, както е установена в съображение 36. Така получените резултати сочат несъмнено продължаване на дъмпинговите практики през периода на валидност на мерките с дъмпингов марж от над 5 %.
2.1.4. Заключения за дъмпинг от страна на Китай
(40)
С оглед на горепосоченото се налага изводът, че дъмпингът от страна на Китай е продължил и по време на периода на прилагане на мерките.
2.2. ИНДОНЕЗИЯ
2.2.1. Предварителни бележки
(41)
Както е посочено в съображение 8, двама производители оказаха съдействие при настоящото преразглеждане, а именно PT Golden Sari и PT Tunggak Waru Semi. Представителността им по отношение на износа за Съюза е била между 40 и 60 % през РПП (4).
(42)
Данните, събрани от Комисията, разкриха, че има поне още четирима производители на разглеждания продукт в Индонезия. Според тези данни съдействащите производители съставляват около една трета от общото производство и капацитета на Индонезия. Поради това съдействието от страна на Индонезия в рамките на настоящото преразглеждане е било на ниско ниво.
(43)
С оглед на гореизложеното и в съответствие с член 18 от основния регламент информацията за цените на вътрешния пазар, експортните цени за други държави, производството и капацитета на Индонезия по отношение на неоказващите съдействие индонезийски производители износители се основава на най-добрите налични данни, включително жалбата и публично достъпната информация. Съответните индонезийски власти са били уведомени за прилагането на член 18, както и за причините за това. Индонезийските власти не представиха никакви коментари в това отношение.
(44)
Само единият от двамата съдействащи износители - PT Golden Sari - е изнасял за Съюза по време на РПП. Макар по отношение на PT Tunggak Waru Semi да не можа да бъде установен дъмпингов марж, понеже това дружество не е изнасяло за Съюза по време на РПП, неговите данни все пак бяха използвани за получаване на информация, inter alia, за производството, капацитета и износа за трети пазари, позволяваща по-обстоен поглед върху индонезийския вътрешен пазар и експортен пазар.
2.2.2. Съдействащи индонезийски производители износители
2.2.2.1. Нормална стойност
(45)
Нормалната стойност по отношение на PT Golden Sari бе изчислена като среднопретеглената цена от всички продажби на вътрешния пазар, извършени по време на РПП, платена или подлежаща на плащане от независими клиенти, на продукт от въпросния вид.
2.2.2.2. Експортна цена
(46)
Експортната цена за PT Golden Sari бе установена въз основа на действително платените или подлежащи на плащане експортни цени по време на РПП от независими клиенти в Съюза.
2.2.2.3. Сравнение на цените
(47)
Среднопретеглената нормална стойност бе съпоставена със среднопретеглената експортна цена на разглеждания продукт в Съюза на базата на цена франко завод и при същото равнище на търговия.
(48)
С цел да се осигури обективно сравнение на нормалната стойност и експортната цена, бяха надлежно взети под внимание под формата на корекции разликите, които оказват влияние върху цените и тяхната съпоставимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. В тази връзка бяха направени корекции по отношение на разходите за международен превоз на товари, застраховка, вътрешен превоз на товари, опаковане и кредити.
2.2.2.4. Дъмпингов марж
(49)
Сравнението на нормалната стойност и експортната цена показа, че по време на РПП не е имало дъмпинг от страна на дружеството PT Golden Sari.
2.2.3. Други индонезийски производители износители
2.2.3.1. Предварителни бележки
(50)
Както бе споменато в съображение 43, поради ниското ниво на съдействие от страна на Индонезия дъмпинговият марж на неоказващите съдействие износители беше определен в съответствие с член 18 от основния регламент, т.е. въз основа на наличните данни.
2.2.3.2. Нормална стойност
(51)
Нормалната стойност бе изчислена като среднопретеглената нормална стойност, която е била изчислена за двамата съдействащи производители.
2.2.3.3. Експортна цена
(52)
При липсата на друга по-надеждна информация експортната цена за несъдействащите индонезийски износители бе определена въз основа на средната цена CIF на границата на Съюза, получена от статистическите данни на Евростат за вноса по време на РПП.
2.2.3.4. Сравнение на цените
(53)
Така получената по отношение на Индонезия среднопретеглена експортна цена за Съюза бе съпоставена на ниво франко завод със среднопретеглената нормална стойност, установена по отношение на съдействащите индонезийски производители.
(54)
С цел да се осигури обективно сравнение на нормалната стойност и експортната цена, надлежно бяха взети под внимание под формата на корекции разликите, които оказват влияние върху цените и тяхната съпоставимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. В тази връзка бяха направени корекции по отношение на разходите за международен превоз на товари, застраховане, вътрешен превоз на товари, обработване, опаковане и кредити.
2.2.3.5. Дъмпингов марж
(55)
Сравнението на нормалната стойност и експортната цена, както е установена по-горе, показа наличието на дъмпинг. Установеният дъмпингов марж, като процент от цената CIF на границата на Съюза, доближаваше 30 %.
2.2.4. Заключения за дъмпинг от страна на Индонезия
(56)
С оглед на гореизложеното се налага изводът, че дъмпингът от страна на значителна част от индонезийските производители е продължил и по време на периода на прилагане на мерките.
3. РАЗВИТИЕ НА ВНОСА, В СЛУЧАЙ ЧЕ МЕРКИТЕ БЪДАТ ОТМЕНЕНИ
(57)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент бе разгледан въпросът, дали има вероятност дъмпингът да се повтори след евентуално изтичане на срока на действие на мерките, които в момента са в сила срещу Китай и Индонезия.
(58)
За да се установи дали има вероятност дъмпингът да се повтори, в случай че мерките бъдат отменени, Комисията разгледа наличната информация относно ситуацията, в която се намират износителите и пазарните условия. Анализът се основаваше предимно на информацията, предоставена в отговорите на въпросника от съдействащите производители и проверена по време на посещенията за проверка на място. Използвани бяха и други източници на информация, като например статистическите данни на Евростат за вноса и официалните статистически данни на разглежданите държави за износа и пазара.
3.1. КИТАЙ
3.1.1. Предварителни бележки
(59)
Както е посочено в съображение 26, съдействащите производители съставляваха повече от три четвърти от китайското производство по време на РПП. Тъй като нивото на съдействие е високо, бе решено, че надеждна информация относно износа на разглеждания продукт за Съюза по време на РПП може да бъде събирана директно от производителя износител. Като цяло данните за вътрешния китайски пазар бяха събрани и от двамата проверени производители.
(60)
Следва да се припомни, че разследването показа, че дъмпингът от страна на китайските дружества, засегнати от настоящото преразглеждане, продължи на ниво, което е значително по-високо от установеното при първоначалното разследване.
3.1.2. Неизползван капацитет и складови наличности
(61)
Според данните, събрани от Комисията по време на разследването, свободно наличните производствени мощности, с които разполагат дружествата, предмет на настоящото преразглеждане в Китай, многократно превишават размера на пазара на Съюза. Разследването показа, че вътрешното потребление в Китай не би било в състояние да поеме в съществена степен този допълнителен капацитет.
(62)
Един китайски производител изтъкна, че има намерение да намали значително производствените си мощности след РПП. Въпреки това не бяха представени конкретни доказателства в това отношение. Дори ако това би могло теоретично да доведе до намаляване на китайския капацитет, то все пак би създало стимул за останалата част от китайските производители да увеличат използването на свободно достъпния си капацитет, за да попълнят дефицита, който би се появил в износа на Китай.
(63)
Освен това способността на други пазари на трети държави да поемат значителни допълнителни обеми на вноса от Китай е ограничена. Да започнем с това, че няколко големи държави не внасят разглеждания продукт поради регулаторни причини (inter alia САЩ, Индия, Япония, Мексико, Южна Корея, целия Близък изток). Освен това, според информацията, събрана по време на разследването, няма вероятност останалите крупни пазари на натриев цикламат (Южна Америка, Южна Африка и Азия) да отбележат значителен ръст през следващите години. Поради това пазарът на Съюза ще остане ключов излаз за продукта, привлекателен не само заради размерите си, но и поради наличието на добре известни и добре установени канали за дистрибуция за внос на продукта.
(64)
Накрая бе разгледан въпросът, дали неизползваният капацитет може да бъде мобилизиран за производството на други продукти в рамките на разглежданите дружества. Няма вероятност обаче това да се случи, тъй като проверените производители не произвеждат нито един друг продукт в значителни количества, а и няма доказателства, че други китайски производители на натриев цикламат лесно могат да преминат към производството на други продукти.
(65)
Гореизложеното сочи, че има вероятност големите обеми на износ от Китай за Съюза да продължат, в случай че мерките бъдат отменени.
3.1.3. Връзка между цените в Съюза и цените на вътрешния китайски пазар
(66)
Комисията констатира, че големите обеми на вноса от Китай са реализирани в рамките на Съюза при цени, които са по-ниски от цените на вътрешния китайски пазар. Продажните цени на този внос, предвид тяхното ниво и пазарния дял на китайския дъмпингов внос, трябва да се разглеждат като референтна цена в Съюза: други китайски износители, желаещи да навлязат на пазара със значителни количества, по всяка вероятност ще се присъединят към тези ниски цени, като по този начин ще участват в дъмпинга.
3.1.4. Връзка между експортните цени за трети държави и цените на китайския вътрешен пазар
(67)
Комисията сравни проверените китайски експортни цени за трети държави с проверената цена на китайския вътрешен пазар, с оглед на по-нататъшен анализ на ценовото поведение на китайските износители, в случай че действието на мерките бъде прекратено.
(68)
Беше установено, че експортните цени за трети държави са били неизменно по-ниски от цените на вътрешния пазар и в съответствие с експортните цени за ЕС, което очертава един модел на дъмпингово поведение, което изглежда е от структурно естество в този сектор в Китай.
3.1.5. Връзка между експортните цени за трети държави и равнището на цените в Съюза
(69)
Комисията сравни китайските експортни цени за трети държави с цените, преобладаващи в Съюза, така че да се установи дали би могъл да съществува стимул за пренасочване на износа за Съюза в случай на прекратяване на мерките.
(70)
Китайските експортни цени за трети държави като цяло бяха в съответствие с равнището на цените в Съюза. Това потвърждава, че няма вероятност китайските износители да пренасочат износа от ЕС към други пазари.
3.1.6. Заключения относно Китай
(71)
Оценката на гореспоменатите фактори показва, че износителите, засегнати от преразглеждането, са продължили да изнасят в Съюза твърде големи количества от разглеждания продукт на дъмпингови цени. Китайският износ за други трети държави също се осъществява на дъмпингови цени, което очертава един структурен модел на дъмпингово поведение. Китайските цени на вътрешния пазар са високи и няма индикации, че ще намалеят в обозримо бъдеще. Следователно, поради големия свободно достъпен капацитет на китайските износители, липсата на други значими възможности за реализация на този капацитет и привлекателността на пазара на ЕС, има стимул за китайските производители износители да насочат дори по-големи обеми на дъмпингови цени към пазара на Съюза, в случай че мерките бъдат отменени.
(72)
След разглеждане на данните и информацията по-горе се стигна до заключението, че има вероятност дъмпингът от Китай да продължи или да се повтори, ако се допусне мерките да отпаднат.
3.2. ИНДОНЕЗИЯ
3.2.1. Предварителни бележки
(73)
Както бе разяснено в съображение 42, съдействащите производители представляваха само малка част от индонезийското производство и капацитет и поради това бе приложен член 18.
(74)
Следва също така да се припомни, че разследването стигна до заключението, че дъмпингът от страна на Индонезия продължи през РПП в лицето на несъдействащите производители.
3.2.2. Неизползван капацитет и складови наличности
(75)
По време на преразглеждането бе установено, че общият свободно наличен капацитет в Индонезия е повече от три четвърти от размера на пазара на Съюза. Дори ако трябваше да бъде изключен съдействащият износител, останалият свободен капацитет щеше да продължи да отговаря на почти половината от пазара на Съюза. Официалната индонезийска статистика сочи, че изглежда индонезийските производители губят пазарни дялове на фона на агресивната ценова политика на китайските конкуренти както на вътрешния, така и на международния пазар. Ето защо има вероятност свободно наличният капацитет на Индонезия да нарасне още повече в близко бъдеще.
(76)
Беше разгледан въпросът, дали общият свободно наличен капацитет в Индонезия може да бъде усвоен от продажби за трети държави, но според заключението, направено в съображение 63, не се предвижда пазарите на трети държави да поемат значителна част от наличния неизползван капацитет. Също така беше разгледан въпросът, дали неизползваният капацитет може да бъде усвоен от продажби на вътрешния пазар. Както бе посочено по-горе обаче, според индонезийските официални данни пазарният дял на индонезийските производители на вътрешния пазар в момента се свива под натиска на китайския внос. На последно място бе разгледана възможността за пренасочване на производството към други подобни продукти; по същата причина като изложената в съображение 64 няма вероятност неизползваният капацитет да може да бъде използван по този начин.
(77)
В заключение, големият (и растящ) наличен капацитет в Индонезия вероятно ще бъде насочен в значителна степен към Съюза, в случай че мерките бъдат отменени.
3.2.3. Връзка между цените в Съюза и цените на индонезийския вътрешен пазар
(78)
Цените на индонезийския вътрешен пазар са по-високи от цените на пазара на Съюза, независимо от нарастващия натиск, упражняван от китайския износ на индонезийския пазар. Предвид ниските равнища на цените на китайския внос в Съюза за такъв по-скоро хомогенен продукт, тези цени евентуално ще бъдат референтната цена, с която индонезийските износители по всяка вероятност ще се съобразят, като по този начин ще вземат участие в дъмпинга, в случай че мерките отпаднат. Това съображение е приложимо както спрямо съдействащите, така и спрямо несъдействащите износители.
(79)
Ако мерките бъдат прекратени само по отношение на Индонезия, но не и по отношение на Китай, това би направило пазара на Съюза дори по-привлекателен за индонезийските производители от гледна точка на цените. Всъщност без антидъмпингови мита те ще бъдат в състояние да увеличат цените им, за да се възползват от антидъмпинговите мита, които китайските износители все още са длъжни да плащат. Следва да се добави, че при подобен сценарий по отношение на равнищата на цените и ценовите разлики между китайските и индонезийските износители, на които бяхме свидетели по време на първоначалното разследване, последните изнесоха значителни обеми към ЕС.
(80)
Накрая следва също да се отбележи, че индонезийският износ за ЕС показва трайна тенденция на спад след налагането на мерките, което би затвърдило извода, че индонезийските износители не са в състояние или не желаят да продават значителни количества на пазара на ЕС на недъмпингови цени.
3.2.4. Връзка между експортните цени за трети държави и цените на индонезийския вътрешен пазар
(81)
По отношение на съдействалите производители износители беше установено, че техните проверени експортни цени за трети държави са по-високи от цените на индонезийския вътрешен пазар.
(82)
По отношение на несъдействащите износители бе невъзможно да бъдат получени индивидуални данни в хода на разследването. Наличните официални индонезийски статистически данни относно средните експортни цени на целия индонезийски износ изглеждат неточни в абсолютно изражение, чувствително превишавайки експортните цени. Въпреки това от същата тази статистика може да се заключи и че експортните цени за трети държави изглежда са по-ниски от експортните цени към Съюза. Това би означавало, че - поне по отношение на една значителна част от индонезийския износ за трети държави - те също са били дъмпингови. При всички обстоятелства индонезийските статистически данни за износа свидетелстват за рязко намаление на изнесените обеми, откроявайки факта, че при сегашните равнища на цените индонезийските износители страдат от китайската конкуренция.
3.2.5. Връзка между експортните цени за трети държави и цените в Съюза
(83)
При съдействащия производител експортните цени за трети държави в общия случай се оказаха по-високи от равнищата на цените в Съюза. Въпреки това, по отношение на останалата част от индонезийските производители, наличните официални индонезийски статистически данни сочат точно противоположната картина. Това показва, че при съществена част от индонезийските износители съществуват дъмпингови практики и при износа за трети държави.
(84)
Тази ценова разлика между експортните цени за Съюза и експортните цени за останалата част от света подчертава обстоятелството, че индонезийските износители имат стимул да отклоняват износа към Съюза. Това заключение ще се затвърди още повече, ако бъде разрешено да отпаднат мерките, наложени върху вноса с произход от Китай.
3.2.6. Заключения относно Индонезия
(85)
Оценката на горните фактори показва, че индонезийският износ е бил извършван в значителна степен на дъмпингови цени на пазара в Съюза и на пазарите на трети държави, което очертава един структурен модел на дъмпингово поведение. Поради големия свободно достъпен капацитет на индонезийските износители, липсата на други значими възможности за реализация на този капацитет и привлекателността на пазара на ЕС, следователно има стимул за индонезийските производители износители да насочат големи обеми на дъмпингови цени към пазара на Съюза, в случай че мерките бъдат отменени.
(86)
След разглеждане на данните и информацията по-горе се стигна до заключението, че има вероятност дъмпингът от Индонезия да продължи или да се повтори, ако се допусне мерките да отпаднат.
4. КОМЕНТАРИ СЛЕД РАЗГЛАСЯВАНЕТО
(87)
Индонезийските власти не реагираха по никакъв начин в указания срок на уведомлението, че член 18 може да бъде приложен спрямо неоказалите съдействие производители. След разгласяването обаче индонезийските власти, а също и един от съдействалите индонезийски производители заявиха, че двамата индонезийски производители, оказали съдействие, представляват значителен сегмент от индонезийската промишленост. Страните заявиха, че в резултат на това степента на съдействие от страна на Индонезия следва да се разглежда като значителна и член 18 не следва да се приложи. Освен това споменатите по-горе страни заявиха, че тъй като няколко индонезийски производители не са осъществили износ за Съюза по време на РПП, те не са били в състояние да окажат съдействие. И накрая бе заявено, че, тъй като един от съдействащите производители представлява изключително голяма част от индонезийския износ, тези съдействащи производители следва да се разглеждат като представителни за него и че обстоятелството, че не е установено участието на това дружество в дъмпингови практики, следва да доведе до прекратяване действието на мерките спрямо Индонезия.
(88)
Следва да се поясни, че член 18 не е бил приложен спрямо съдействащите производители, чиито данни са били изцяло взети предвид по време на разследването. Що се отнася до прилагането на член 18 спрямо останалите индонезийски производители, следва, че при липсата на информация от тези страни службите на Комисията нямат друг избор, освен да се доверят на най-добрите налични факти. Следва да се припомни, че с цел да се оцени вероятността от продължаване и/или повторение на дъмпинга при преразглеждането с оглед изтичането на срока на действие на мерките, службите на Комисията също оценяват определени елементи, отнасящи се до състоянието на цялата промишленост на държавата износител, като например националния капацитет, производство и цени, износ за трети държави.
(89)
Тъй като индонезийските производствени дружества, които не са оказали съдействие, представляват съществен дял от индонезийската промишленост от гледна точка на износа за Съюза, а също и от гледна точка на производството и износа за трети държави, Комисията потвърждава прилагането на член 18 по отношение на неоказалите съдействие индонезийски производители, както е посочено в съображение 43.
(90)
Що се отнася до искането за отмяна на мерките, наложени върху индонезийския износ, следва да се отбележи, че индонезийските власти не представиха данни, които евентуално да променят заключението на Комисията относно представителността на съдействащия износител, който съответства на 40-60 % от общия индонезийски износ по време на РПП, както се посочва в съображение 41. Поради тази причина съдействащият износител, за който бе установено, че не е участвал в дъмпингови практики, не можа да бъде разглеждан като представителен за целия индонезийски износ. Останалата част от индонезийския износ е била осъществявана на дъмпингови цени, както се посочва в съображение 55. Поради това се потвърждава изводът, че дъмпингът от страна на тази част от индонезийския износ е продължил. Освен това непродължаването на дъмпинга само по себе си не е достатъчна причина за прекратяване на антидъмпинговите мерки, в случай че бъде установена вероятност от повторението му, какъвто е случаят с настоящото преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките. В заключение, искането за прекратяване на мерките, основаващо се на липсата на дъмпинг от страна на съдействащия индонезийски износител, не би могло да се приеме.
(91)
Индонезийските власти и един съдействащ индонезийски производител също поискаха напълно да бъдат разгласени цифровите данни за общия индонезийски износ за Съюза. Следва обаче да се припомни, че индексирането на въпросните данни (вж. бележката към съображение 41) беше необходимо, за да се защити индонезийският производител износител от разгласяване на чувствителни данни за неговата стопанска дейност. Малките размери на пазара и ограниченият брой заинтересовани страни оправдават индексирането на тези цифрови данни. В резюме, налице е основателна причина за запазване на поверителността и поради това искането за разгласяване на цифровите данни за общия индонезийски износ за Съюза може да не се приеме.
5. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ВЕРОЯТНОСТТА ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ И/ИЛИ ПОВТОРЕНИЕ НА ДЪМПИНГА
(92)
Въз основа на гореизложеното се стигна до заключението, че има вероятност дъмпинговият внос от двете разглеждани в настоящото преразглеждане държави да продължи, ако мерките бъдат отменени.
Г. СИТУАЦИЯ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(93)
Натриев цикламат се произвежда в Съюза само от производителя заявител, Productos Aditivos SA. Поради това бе счетено, че това дружество съставлява промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
2. ПОТРЕБЛЕНИЕ НА СЪЮЗА
(94)
Данните за потреблението на Съюза се основават на кумулирания обем на вноса на разглеждания продукт в Съюза съгласно статистическите данни на Евростат и на общия обем проверени продажби на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Като се има предвид, че тези данни са получени от два източника и че продажбите на заявителя следва да се съхранят в тайна, развитието на потреблението е отчетено по-долу под формата на индекси.
(95)
През разглеждания период потреблението на НЦ в Съюза е варирало между 5 000 и 7 000 тона. То е нараснало с 6 % в периода 2005-2006 г. и с 15 % в периода 2006-2007 г. То е белязало спад от 18 % между 2007 г. и РПП.
Таблица 1
Потребление на Съюза
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Индекс
100
106
122
103
3. ВНОС ОТ РАЗГЛЕЖДАНИТЕ ДЪРЖАВИ
3.1. КУМУЛИРАНЕ
(96)
Комисията разгледа дали въздействието от дъмпинговия внос от разглежданите държави следва да се разглежда кумулативно въз основа на критериите, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент. В посочения член е предвидено, че въздействието на вноса от две или повече държави, които едновременно са предмет на антидъмпингови разследвания, следва да се оценява кумулативно, само ако се установи, че a) определеният дъмпингов марж спрямо вноса от всяка от държавите е над прага de minimis, както е определен в член 9, параграф 3 от основния регламент, и обемът на вноса от всяка държава не е незначителен, и б) кумулативната оценка на въздействието от вноса е допустима с оглед на условията за конкуренция между внасяните продукти и условията за конкуренция между внасяните продукти и сходния продукт на Съюза.
(97)
В това отношение първо беше установено, че дъмпинговият марж, определен за всяка от разглежданите държави, е по-висок от прага de minimis. Освен това обемът на дъмпинговия внос от всяка от тези държави не е незначителен по смисъла на член 5, параграф 7 от основния регламент. Действително обемът на вноса представляваше за Китай и Индонезия около 50 % от потреблението на Съюза по време на РПП. При изчисляването на обема на вноса беше изключен недъмпинговият внос.
(98)
Разследването показа освен това, че условията на конкуренция както между дъмпинговия внос, така и между дъмпинговия внос и сходния продукт на Съюза бяха аналогични. Беше счетено, че независимо от неговия произход, натриевият цикламат, произведен/продаван от разглежданите държави, и този, който е произведен/продаван от промишлеността на Съюза, се конкурират взаимно, тъй като си приличат по отношение на техните основни характеристики, от гледна точка на потребителя са взаимно заменяеми и се разпространяват по едни и същи дистрибуторски канали. Цените, свързани с вноса от Китай, предмет на мерките, и с дъмпинговия внос от Индонезия, също бяха в един и същ диапазон. Освен това, когато бяха сравнени цените на същото ниво на търговия, беше констатирано, че тези цени подбиват цените на промишлеността на Съюза.
(99)
С оглед на горното се стигна до извода, че всички критерии, установени в член 3, параграф 4 от основния регламент, са изпълнени по отношение на вноса от Китай, предмет на мерките, и дъмпинговия внос от Индонезия и че въздействието на този внос следва да бъде оценено кумулативно.
3.2. ОБЕМ И ПАЗАРЕН ДЯЛ НА ДЪМПИНГОВИЯ ВНОС
(100)
Развитието на дъмпинговия внос от Китай и Индонезия и техните пазарни дялове през разглеждания период са, както следва:
Таблица 2
Общ обем на дъмпинговия внос
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Индекс
100
109
198
195
Таблица 3
Пазарен дял на дъмпинговия внос
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Индекс
100
103
161
189
(101)
Обемът на дъмпинговия внос, както и пазарният дял на дъмпинговия внос са почти удвоени през разглеждания период.
3.3. ДВИЖЕНИЕ И ДИНАМИКА НА ЦЕНИТЕ НА ВНОСА НА РАЗГЛЕЖДАНИЯ ПРОДУКТ
3.3.1. Движение на цените
(102)
През разглеждания период средната цена на дъмпинговия внос от разглежданите държави се движеше, както следва:
Таблица 4
Средни цени на дъмпинговия внос
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Индекс
100
103
104
99
(103)
Данните в таблица 4 произтичат от наличните статистически данни, включително от Евростат. Общата тенденция при цените на вноса в Съюза бележи увеличение до 2007 г., следвано от спад през РПП под нивото за 2005 г.
3.3.2. Подбиване на цените
(104)
За да определи подбиването на цените, Комисията използва като основа за своя анализ информацията, предоставена в хода на разследването от съдействащия производител износител в Китай. По отношение на други дружества от Китай и Индонезия, които не оказаха съдействие по случая, подбиването на цените бе установено на основата на данни от Евростат.
(105)
Подходът при изчисляването на подбиването на цените следва подхода, използван при първоначалното разследване. Цените на вноса, включително антидъмпинговите мита, на производителя износител бяха съпоставени с цените на промишлеността на Съюза въз основа на среднопретеглените стойности за продукт със същото качество през РПП. Цените на промишлеността на Съюза бяха коригирани към нивото франко завод и съпоставени с CIF цените на границата на Съюза, като бяха добавени и антидъмпинговите мита и митническите задължения. Това сравнение на цените беше направено на същото ниво на търговия, надлежно коригирано, където е необходимо, и след приспадане на намаления и отстъпки.
Таблица 5
Подбиване на цените
2008 г. (РПП)
Китай:
-
Golden Time
21,6 %
-
Други дружества
3,2 %
Индонезия:
-
Други дружества
18,7 %
4. ВНОС ОТ ДРУГИ ДЪРЖАВИ
Вносът от други трети държави по време на разглеждания период беше незначителен (по-малко от 50 тона годишно) и поради това не можеше да има влияние върху състоянието на промишлеността на Съюза.
5. ИКОНОМИЧЕСКО СЪСТОЯНИЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(106)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията провери всички относими икономически фактори и параметри, оказали въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза от 2005 г. до РПП.
(107)
За да се запази поверителността на търговските данни, се наложи информацията за състоянието на промишлеността на Съюза да бъде представена под формата на индекси.
5.1. ПРОИЗВОДСТВО, ПРОИЗВОДСТВЕН КАПАЦИТЕТ И ИЗПОЛЗВАНЕ НА КАПАЦИТЕТА
(108)
Производството на промишлеността на Съюза е намаляло с 13 % от 2005 г. до РПП. При запазен през същия период непроменен производствен капацитет използването на този капацитет бележи спад от 10 %, следвайки по този начин развитието на производството.
Таблица 6
В индекси
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Производствен капацитет
100
100
100
100
Обем на производството
100
106
88
87
Използване на капацитета
100
106
88
87
5.2. ПРОДАЖБИ В СЪЮЗА
(109)
Данните в таблица 7 сочат недвусмислен спад в обема на продажбите на промишлеността на Съюза. Тази ситуация се задълбочава от факта, че общото потребление, както е посочено в таблица 1, е нараснало с 3 % през същия период. Пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял значително между 2005 г. и РПП. Това контрастира с непрекъснатото увеличаване на пазарните дялове (вж. съображение 100) на кумулативния дъмпингов внос от Китай и Индонезия през разглеждания период. Промишлеността на Съюза действително е увеличила продажните си цени за единица продукция на фона на понижаване на обемите. В крайна сметка, въпреки увеличението на цените за единица продукция, промишлеността на Съюза e продължила да генерира загуби от продажбите си на натриев цикламат по време на РПП.
Таблица 7
В индекси
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Обем на продажбите
100
93
81
72
Пазарен дял
100
88
66
70
Продажни цени за единица продукция
100
100
108
123
5.3. СКЛАДОВИ НАЛИЧНОСТИ
(110)
Равнището на складовите наличности на производителя от Съюза се е колебало значително между 2005 г. и РПП, спадайки почти наполовина през разглеждания период.
Таблица 8
Индекс
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Складова наличност (в тонове)
100
113
29
53
5.4. РЕНТАБИЛНОСТ
(111)
Въпреки отбелязаното като цяло леко подобрение, рентабилността на промишлеността на Съюза трайно се е задържала с отрицателен знак през целия разглеждан период.
5.5. ЗАЕТОСТ, ПРОИЗВОДИТЕЛНОСТ И ЗАПЛАТИ
(112)
Заетостта в промишлеността на Съюза е намаляла с 19 % през разглеждания период. Производителността на един работник (определена въз основа на броя на произведените тонове, разделен на броя на работниците) се е увеличила. Средните разходи за заетост на един работник са нараснали с 5 % през разглеждания период.
Таблица 9
Индекси
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Заетост
100
88
91
81
Разходи за заетост на един работник
100
99
81
105
Производителност на труда (на един работник)
100
121
97
107
5.6. ИНВЕСТИЦИИ, ВЪЗВРЪЩАЕМОСТ НА ИНВЕСТИЦИИТЕ
(113)
По време на разглеждания период инвестициите са намалели почти наполовина като огледално отражение на негативното общо състояние на производителя от Съюза. Нивото на възвръщаемост на инвестициите, изразено като съотношението между нетната печалба на единствения производител от Съюза и брутната отчетна стойност на неговите дълготрайни активи, отразява тенденцията при рентабилността. То бележи рязък спад с почти 80 % през разглеждания период.
Таблица 10
В индекси
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Инвестиции
100
44
7
53
Възвръщаемост на инвестициите
100
54
20
21
5.7. ПАРИЧНИ ПОТОЦИ И СПОСОБНОСТ ЗА ПРИВЛИЧАНЕ НА КАПИТАЛИ
(114)
Паричният поток на промишлеността на Съюза можеше да бъде оценен само във връзка с цялостната дейност на промишлеността на Съюза. Той е останал леко положителен през 2005 г., но се е влошил през следващия период и се е оказал отрицателен през останалата част от разглеждания период. Освен това за промишлеността на Съюза е станало по-трудно привличането на капитали поради загубите, понесени през разглеждания период.
5.8. РАЗМЕР НА ДЪМПИНГА
(115)
Дъмпингът, упражняван от двете разглеждани държави, е продължил и по време на РПП, с изключение на съдействащия индонезийски производител износител. Като се имат предвид общият обем на износа и цените на дъмпинговия внос от разглежданите държави, това влияние не може да се смята за незначително.
5.9. ВЪЗСТАНОВЯВАНЕ СЛЕД ПРЕДИШНИТЕ ДЪМПИНГОВИ ПРАКТИКИ
(116)
Антидъмпинговите мерки срещу вноса на натриев цикламат с произход от Китай и Индонезия бяха наложени през март 2004 г. През този период беше установено само частично възстановяване на състоянието на производителите от Съюза, както подробно е описано по-горе.
5.10. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ВРЕДАТА
(117)
Присъствието на евтин внос от Китай и Индонезия е нараснало значително на пазара на Съюза. Някои показатели за вреда за промишлеността на Съюза сочат признаци на възстановяване, докато други сочат развитие в негативна посока.
(118)
Като се имат предвид влошаващото се като цяло положение на единствения производител от Съюза, както и размерът на внесените дъмпингови обеми от Китай и Индонезия и констатираното значително подбиване на цените, се счита, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда.
6. ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ДЪМПИНГОВИЯ ВНОС ОТ РАЗГЛЕЖДАНИТЕ ДЪРЖАВИ И ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ДРУГИ ФАКТОРИ
6.1. ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ДЪМПИНГОВИЯ ВНОС ОТ РАЗГЛЕЖДАНИТЕ ДЪРЖАВИ
(119)
Както е посочено в съображение 100, кумулираните стойности на обема и пазарният дял на дъмпинговия внос от разглежданите държави почти са се удвоили през разглеждания период. И при двете разглеждани държави бе констатирано съществено подбиване на цените. Като се има предвид очевидното съвпадение по време между влошаването на състоянието на промишлеността на Съюза и значителното нарастване на кумулирания дъмпингов внос от Китай и Индонезия, този внос е нанесъл вреда на промишлеността на Съюза. Всъщност дъмпинговият внос от Китай и Индонезия е увеличил тяхното проникване на пазара на ЕС и е иззел значителен пазарен дял, държан преди това от производителя от Съюза.
6.2. ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ДРУГИ ФАКТОРИ
(120)
Комисията анализира въпроса, дали други известни фактори, освен дъмпинговия внос, биха могли да имат отношение към продължаването на понесената от производителя от Съюза вреда, за да се увери, че евентуалната вреда, причинена от такива фактори, не се отдава на дъмпинговия внос.
6.2.1. Въздействие на недъмпинговия внос от Китай и Индонезия
(121)
Обемът на недъмпинговия внос от Китай и Индонезия непрекъснато е намалявал през разглеждания период. Съответно цените на този внос неизменно са били по-високи от тези на дъмпинговия внос. Поради тази причина недъмпинговият внос от Китай и Индонезия не е допринесъл за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
6.2.2. Резултати на експортните пазари
(122)
Експортните продажби на производителя от Съюза извън ЕС са представлявали по-малко от 25 % от общите му продажби. Противно на продажбите в Съюза, рентабилността на експортните продажби се е подобрила през разглеждания период и поради това не е могла да допринесе за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
6.2.3. Колебания на цените на суровините
(123)
Ценовите колебания на суровините на НЦ са могли да окажат известно отрицателно въздействие върху резултатите на промишлеността на Съюза. Този фактор обаче не е достатъчен, за да прекъсне причинно-следствената връзка между понесената вреда и дъмпинговия внос. Последният би следвало да се повлияе от промените при цените на суровините в същото съотношение, както разходите на производителя от Съюза, тъй като те са тясно свързани с цените на петрола и карбамида.
6.2.4. Промени в моделите на потребление
(124)
Промените в моделите на потребление с появата на нови продукти на пазара не оказаха забележимо въздействие върху потреблението на НЦ. Всъщност изглежда не съществува пряка продуктова заменяемост между НЦ и тези нови продукти.
6.3. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(125)
Въз основа на тези съображения бе направен изводът, че дъмпинговият внос от Китай и Индонезия е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза и че тази причинно-следствена връзка не е нарушена от нито един друг фактор.
Д. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ВРЕДАТА
1. ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ПРЕДВИЖДАНАТА ДИНАМИКА НА ОБЕМА И ЦЕНИТЕ ВЪРХУ СЪСТОЯНИЕТО НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА В СЛУЧАЙ НА ОТМЯНА НА МЕРКИТЕ
(126)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше оценен вносът от държавите, предмет на настоящото преразглеждане, с цел да се установи дали съществува вероятност от продължаване на вредата.
(127)
По отношение на вероятното въздействие върху промишлеността на Съюза на изтичането на срока на действащите мерки бяха разгледани следните фактори в светлината на елементите, обобщени по-горе, за да се определи вероятността от продължаване на дъмпинга.
1.1. КИТАЙ
(128)
Съгласно заключението в съображение 40 износът от Китай, осъществяван от износителите, засегнати от настоящото преразглеждане, продължава да се прави на дъмпингови цени. Китайският износ за други трети държави изглежда също е дъмпингов, което свидетелства за структурен модел на дъмпингово поведение.
(129)
Един анализ на наличния капацитет в Китай показа, че свободно достъпният производствен капацитет на дружествата, засегнати от преразглеждането, в Китай многократно превишава размера на пазара на Съюза (вж. съображение 61). Способността на пазарите на други трети държави да поемат значителни допълнителни обеми от китайския внос също е ограничена (вж. съображение 63). Поради това, в случай че мерките бъдат отменени, китайските производители износители биха могли да бъдат подтикнати да насочат значителни обеми за износ на дъмпингови цени за пазара на Съюза (вж. съображение 65).
(130)
Наблюдаваните значителни нива на дъмпинг и подбиване на цените сочат, че посоченият по-горе обем на износа за Съюза би бил осъществен на дъмпингови цени, които биха били значително по-ниски от цените и разходите на производителя от Съюза.
(131)
Комбинираното въздействие на тези обеми и цени като такова би могло да доведе до влошаване на и без това вече нестабилното положение на промишлеността на Съюза. Подобен сценарий по всяка вероятност би могъл да доведе до по-нататъшен спад на цените и/или по-ниски нива на производство и продажби за промишлеността на Съюза. Финансовото състояние на промишлеността на Съюза би се влошило допълнително, което би причинило още по-голяма вреда. Подобно развитие има вероятност да осъди на изчезване единствения производител от Съюза.
1.2. ИНДОНЕЗИЯ
(132)
Разследването показа, че дъмпингът от Индонезия е продължил през РПП. Разследването показа също така, че целият свободно достъпен капацитет в Индонезия се равнява на повече от три четвърти от размера на пазара на Съюза и вероятно ще продължи да расте още повече в близко бъдеще (вж. съображение 75). Тъй като няма данни за това, че други трети пазари или националният пазар биха могли да поемат този остатъчен капацитет, това би могло да породи увеличение на износа на по-ниска цена за Съюза, в случай че бъде разрешено действието на мерките да бъде прекратено.
(133)
Както и в случая с Китай, установеното значително ниво на дъмпинг и подбиване на цените сочи, че обемът на износа от Индонезия за Съюза би бил осъществен на дъмпингови цени, които биха били значително по-ниски от цените и разходите на производителя от Съюза. Аналогично, комбинираното въздействие на подобни обеми и цени като такова би било в състояние да доведе до по-нататъшно влошаване на и без това вече нестабилното положение на производителите от Съюза и вероятно би довело до изчезване на единствения производител от Съюза. Също както в случая с Китай, индонезийският износ за други трети държави също изглежда, че е дъмпингов, доколкото той се осъществява на цени, по-ниски от цените на износа за Европейския съюз, което също свидетелства за структурен модел на дъмпингово поведение.
2. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ВЕРОЯТНОСТТА ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ВРЕДАТА
(134)
Промишлеността на Съюза от няколко години насам изпитва неблагоприятното въздействие на дъмпинговия внос и сега все още се намира в крехка икономическа ситуация.
(135)
Както бе установено по-горе, разследването показа, че вредоносното въздействие върху промишлеността на Съюза е продължило през РПП. Продължаването на вредата, съгласно разпоредбата на член 11, параграф 2 от основния регламент, само по себе си е мощен индикатор за това, че вредата вероятно ще продължи в бъдеще, което по-скоро подсказва, че мерките следва да бъдат запазени.
(136)
Констатациите, свързани с вноса, сочат, че вносът на значителни обеми на дъмпингови цени вероятно ще продължи и че ценовият натиск вероятно ще засили конкуренцията между дъмпинговия внос и произвеждания от Съюза НЦ. Разследването не установи други фактори, които биха могли да прекъснат здравата връзка между дъмпинговия внос и вредата, която евентуално ще понесе промишлеността на Съюза.
(137)
В случай на прекратяване на действието на мерките състоянието на промишлеността на Съюза би се влошило и би било застрашено самото съществуване на единствения производител от Съюза.
(138)
Поради тази причина е направен изводът, че поради дъмпинговия внос от Китай и Индонезия е налице голяма вероятност вредата за промишлеността на Съюза да продължи.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. ВЪВЕДЕНИЕ
(139)
В съответствие с член 21 от основния регламент беше разгледан въпросът, дали запазването на действащите антидъмпингови мерки би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Интересът на Съюза беше определен на основата на оценка на различните намесени интереси, т.е. тези на производителя от Съюза, отправил искането, на вносителите, на доставчиците и на ползвателите.
2. ИНТЕРЕС НА ПРОИЗВОДИТЕЛЯ ОТ СЪЮЗА, ОТПРАВИЛ ИСКАНЕТО
(140)
Доколкото това засяга единствения производител от Съюза, следва да се отбележи, че неговата губеща ситуация произтичаше от трудностите, които той срещаше в стремежа си да бъде конкурентоспособен спрямо вноса на ниски дъмпингови цени, който държеше значителен пазарен дял още в началото на разглеждания период и който значително увеличи пазарния си дял през този период.
(141)
Счита се, че продължаването на мерките би било от полза за производителя от Съюза, който в този случай би следвало поне да бъде в състояние да увеличи обема и, може би, своите продажни цени, като по този начин генерира необходимото ниво на възвръщаемост, което би му позволило да продължи да инвестира в своите производствени съоръжения. Противно на това, прекратяването на действието на мерките би спряло възстановяването и би довело до продължаване и дори задълбочаване на вредата, понасяна от производителя на Съюза. Това сериозно би застрашило жизнеспособността на производителя на Съюза и, в резултат на това, би могло дори да прекрати съществуването му, като по този начин ще намали предлагането и конкуренцията на пазара.
3. ИНТЕРЕС НА ВНОСИТЕЛИТЕ
(142)
При започването на разследването на двадесет несвързани вносители беше изпратен въпросник. Трима отговориха, че вече не участват на пазара на разглеждания продукт. Други двама вносители отговориха на въпросника. Оказалите съдействие несвързани вносители представляваха 7 % от общия обем на разглеждания внос.
(143)
От разследването стана ясно, че наличието на многообразие от доставчици на натриев цикламат е от съществено значение. Вносителите е необходимо да разчитат както на азиатски, така и на европейски източници на доставки по причини, свързани с качеството и със сигурността на прехраната.
4. ИНТЕРЕС НА ПОЛЗВАТЕЛИТЕ
(144)
При започването на разследването на тринадесет потенциални ползватели беше изпратен въпросник, но само двама от тях отговориха на Комисията.
(145)
Основните ползватели на разглеждания продукт в Съюза са хранително-вкусовата, питейната и фармацевтичната промишленост. Поради това търсенето на разглеждания продукт зависи от състоянието на тези различни видове промишленост.
(146)
Ползвателите, които заявиха своя интерес, съобщиха високи маржове на печалбата по отношение на производните продукти от използването на НЦ. Всъщност въздействието на антидъмпинговите мита върху тяхната обща себестойност беше толкова пренебрежимо малко (по-малко от 1 %), че те не бяха несъразмерно засегнати от съществуващите мерки.
5. ИНТЕРЕС НА ДОСТАВЧИЦИТЕ
(147)
На осем потенциални доставчици беше изпратен въпросник, но никой от тях не отговори на Комисията. От наличната информация става видно, че тяхното портфолио, засягащо дейността, свързана с НЦ, е по-скоро незначително. При всички обстоятелства по-нататъшното влошаване на състоянието на единствения производител от Съюза може да има определено отрицателно, макар и ограничено, верижно въздействие върху доставчиците на суровини за единствения производител. На горното основание не е неразумно да се предположи, че мерките биха били също от полза и за промишлеността на доставчиците, тъй като те биха помогнали на един от техните клиенти да запази позициите си.
6. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ИНТЕРЕСА НА СЪЮЗА
(148)
Като се отчитат всички горепосочени фактори, бе направен изводът, че не съществуват необорими доводи срещу налагането на антидъмпингови мерки.
Ж. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(149)
С оглед на изложените по-горе изводи действащите мерки, приложими спрямо вноса на разглеждания продукт с произход от Китай и Индонезия, следва да бъдат запазени,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на натриев цикламат, понастоящем класифициран под код по КН ex 2929 90 00 (код по ТАРИК 2929900010), с произход от Китайската народна република и Индонезия.
2. Окончателното антидъмпингово мито, приложимо спрямо продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от изброените по-долу дружества, е, както следва:
Държава
Дружество
Мито
(EUR на килограм)
Допълнителен код по TARIC
Китайска народна република
Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Китайска народна република
0
A471
Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Китайска народна република
0
A472
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Китайска народна република
0,11
A473
Всички други дружества
0,26
A999
Индонезия
PT. Golden Sari (Chemical Industry), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin № 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Индонезия
0,24
A502
Всички други дружества
0,27
A999
3. В случаите, когато стоките са били повредени преди допускането им за свободно обращение и в резултат на това цената, която действително е изплатена или подлежи на плащане, е пропорционално разпределена с цел определяне на митническата стойност съгласно член 145 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията от 2 юли 1993 г. за определяне на разпоредби за прилагане на Регламент (ЕИО) № 2913/92 на Съвета за създаване на Митнически кодекс на Общността (5), размерът на антидъмпинговото мито, изчислен въз основа на параграф 2 от настоящия член, се намалява с процент, който съответства на пропорционалното разпределение на цената, която действително е изплатена или подлежи на плащане.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби в областта на митата.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Люксембург на 3 юни 2010 година.
IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 492/2010
z dne 3. junija 2010
o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz natrijevega ciklamata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Indonezije na osnovi pregleda zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009
SVET EVROPSKE UNIJE JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 9 in člena 11(2) Uredbe,
ob upoštevanju predloga, ki ga je Evropska komisija predložila po posvetovanju s Svetovalnim odborom,
ob upoštevanju naslednjega:
A. POSTOPEK
1. VELJAVNI UKREPI
(1)
Svet je z Uredbo (ES) št. 435/2004 (2) z dne 8. marca 2004 po protidampinški preiskavi („prvotna preiskava“) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz natrijevega ciklamata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („Kitajska“) in Indonezije (skupaj „zadevni državi“).
2. SEDANJA PREISKAVA
2.1 ZAHTEVEK ZA PREGLED
(2)
Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa je 11. decembra 2008 vložila družba Productos Aditivos S.A., ki je edini proizvajalec natrijevega ciklamata v Uniji.
(3)
Zahtevek je bil utemeljen s tem, da bi se zaradi izteka veljavnosti ukrepov damping in škoda za industrijo Unije verjetno nadaljevala ali ponovila.
2.2 ZAČETEK PREISKAVE
(4)
Komisija je po posvetovanju s Svetovalnim odborom ocenila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa, in je v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe 10. marca 2009 začela preiskavo z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (3) („obvestilo o začetku preiskave“).
2.3 OBDOBJE PREISKAVE
(5)
Preiskava o verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga in škode je zajela obdobje od 1. januarja 2008 do 31. decembra 2008 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). Preučitev gibanj, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2005 do konca OPP („obravnavano obdobje“).
3. STRANI, KI JIH ZADEVA TA PREISKAVA
(6)
Komisija je vložnika proizvajalca Unije, znane uvoznike, dobavitelje in uporabnike, znane proizvajalce izvoznike na Kitajskem in v Indoneziji ter organe zadevnih držav uradno obvestila o začetku pregleda zaradi izteka veljavnosti ukrepa.
(7)
Zainteresiranim stranem je bila ponujena možnost, da v roku iz obvestila o začetku preiskave pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje, vendar takšne zahteve Evropska komisija ni prejela.
(8)
Komisija je poslala vprašalnike vsem znanim proizvajalcem izvoznikom na Kitajskem in v Indoneziji. Dve družbi iz Kitajske, ki pripadata skupini Rainbow Rich Industrial Ltd. iz Hongkonga, in dve družbi iz Indonezije so pokazale pripravljenost za sodelovanje in odgovorile na vprašalnik o dampingu.
(9)
Poleg tega sta se javila dva dodatna kitajska proizvajalca, in sicer družbi Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited in Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited. Pri prvotni preiskavi v zvezi s tema družbama ni bil ugotovljen damping na trgu Unije. Zato družbi Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited in Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited nista predmet pregleda zaradi izteka ukrepa.
4. PREVERJANJE PREJETIH INFORMACIJ
(10)
Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so se ji zdele potrebne za določitev nadaljevanja ali verjetnosti ponovnega pojava dampinga in škode ter za določitev interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:
4.1
PROIZVAJALCI IZVOZNIKI V LJUDSKI REPUBLIKI KITAJSKI:
-
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shenzhen,
-
Jintian Enterprises (Nanjing) Co., Ltd., Nanjing,
-
ter povezana družba Rainbow Rich Industrial Ltd. (Hongkong).
4.2
PROIZVAJALCA IZVOZNIKA V INDONEZIJI:
-
PT Golden Sari (Chemical Industry), Bandar Lampung,
-
PT Tunggak Waru Semi, Solo.
4.3
PROIZVAJALEC UNIJE:
-
Productos Aditivos S.A., Španija.
4.4
NEPOVEZAN UVOZNIK/TRGOVEC:
-
Beneo Palatinit GmbH, Nemčija.
4.5
UPORABNIK:
-
Schweppes International Ltd., Nizozemska.
5. RAZKRITJE
(11)
Vse strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravala priporočiti uvedba protidampinških dajatev na uvoz natrijevega ciklamata s poreklom iz Kitajske in Indonezije.
(12)
V skladu z določbami osnovne uredbe je bilo stranem odobreno obdobje, v katerem so lahko navedle svoja stališča v zvezi s tem razkritjem.
(13)
Po preučitvi ustnih in pisnih pripomb, ki so jih predložile strani, so se končne ugotovitve po potrebi ustrezno spremenile.
B. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
1. ZADEVNI IZDELEK
(14)
Zadevni izdelek, ki se obravnava v tem pregledu, je enak kot v prvotni preiskavi, tj. natrijev ciklamat („NC“) s poreklom iz Kitajske in Indonezije („zadevni izdelek“), ki je trenutno uvrščen pod oznako KN ex 2929 90 00.
(15)
Kot je bilo ugotovljeno v prvotni preiskavi in potrjeno pri sedanjem pregledu, je natrijev ciklamat osnovni izdelek, ki se uporablja kot aditiv za živila ter ga je v Evropski uniji in številnih drugih državah dovoljeno uporabljati kot sladilo za nizkokalorična in dietetična živila in pijače. Živilska industrija ter proizvajalci nizkokaloričnih in dietetičnih namiznih sladil ga na splošno uporabljajo kot aditiv. V majhnih količinah se uporablja tudi v farmacevtski industriji.
2. PODOBNI IZDELEK
(16)
Kot v prvotni preiskavi se je pokazalo, da je zadevni izdelek, ki je bil proizveden na Kitajskem in v Indoneziji ter prodan v Unijo, po fizikalnih in kemičnih lastnostih ter uporabi enak izdelku, ki ga vložnik proizvaja in prodaja na trgu Unije, ali izdelku, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu v Indoneziji, ki je bila uporabljena kot primerljiva država za ugotavljanje normalne vrednosti za Kitajsko.
(17)
Vsi ti izdelki se zato štejejo za podobne izdelke v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.
C. VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVNEGA POJAVA DAMPINGA
1. UVODNE OPOMBE
(18)
V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe se je preučilo, ali damping trenutno obstaja, in če obstaja, ali je verjetno, da bi iztek ukrepov povzročil nadaljevanje ali ponovitev dampinga. Poudariti je treba, da se v okviru preiskave na podlagi navedenega člena tržnogospodarska obravnava („TGO“) ni ponovno presojala.
(19)
V skladu s členom 11(9) osnovne uredbe se je uporabljala enaka splošna metodologija kot v prvotni preiskavi, pod pogojem, da se okoliščine niso spremenile. V skladu s standardno prakso je bilo za določitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovnega pojava dampinga opravljeno vzorčenje transakcij na podlagi podatkov za štiri mesece med OPP, pri čemer je bil vsak mesec zadnji v četrtletju. Rezultati so bili preverjeni z analiziranjem številnih drugih transakcij. Temu postopku ni nasprotoval noben izvajalec.
(20)
Podatki Eurostata so pokazali, da je bilo med OPP v Unijo uvoženih od 3 000 do 5 000 ton zadevnega izdelka. Od tega je več kot 90 % izdelkov prišlo iz Kitajske, preostanek pa iz Indonezije. Registriran ni bil praktično noben uvoz iz drugih držav.
2. DAMPING UVOZA MED OBDOBJEM PREISKAVE
2.1 LJUDSKA REPUBLIKA KITAJSKA
2.1.1 Primerljiva država
(21)
Razen pri družbah, ki jim je bila v prvotni preiskavi odobrena TGO, je bila za Kitajsko normalna vrednost določena v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe.
(22)
V prejšnji preiskavi je bila Indonezija uporabljena kot ustrezna država s tržnim gospodarstvom za določitev normalne vrednosti za Kitajsko.
(23)
To možnost je predlagala Komisija v obvestilu o začetku, tej odločitvi pa v roku ni nasprotovala nobena zainteresirana stran.
(24)
Štelo se je, da so cene v Indoneziji primeren nadomestek za cene na Kitajskem, ker ima Indonezija konkurenčen domači trg, na katerem uvoz iz Kitajske narašča in na katerem deluje vsaj šest proizvajalcev. Poleg tega se zdi, da se izdelek v preiskavi proizvaja samo v Uniji, na Kitajskem in Indoneziji. V sedanji preiskavi ni bil odkrit noben dokaz o nasprotnem.
(25)
Zato je bila v tem pregledu Indonezija uporabljena kot primerljiva država s tržnim gospodarstvom.
2.1.2 Sodelujoči kitajski proizvajalci izvozniki
2.1.2.1 Uvodne opombe
(26)
Kot je določeno v uvodni izjavi 8, sta v tem pregledu sodelovala dva proizvajalca, ki spadata v isto skupino iz Hongkonga, tj. „Rainbow Rich Industries“. Oba pomenita več kot polovico izvoza v Unijo med OPP. Brez upoštevanja obsega proizvodnje in prodaje družb, ki nista predmet postopka, sta sodelujoča proizvajalca pomenila več kot tri četrtine skupne kitajske proizvodnje in skoraj polovico njenih zmogljivosti. Zastopanost pri izvozih v Unijo je presegala 80 %. Glede na to stopnjo sodelovanja so bile podrobne informacije, pridobljene od sodelujočih izvoznikov, uporabljene kot vir za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovnega pojava škodljivega dampinga iz Kitajske.
(27)
Ena od sodelujočih družb, in sicer Golden Time Enterprises (Shenzhen), je med OPP v Unijo izvozila velike količine izdelka, njena sestrska družba Jintian Enterprises (Nanjing) pa od uvedbe ukrepov v EU ni izvažala. Podatki, zbrani med preveritvenim obiskom v družbi, ki ni izvažala v EU, tj. Jintian Enterprises (Nanjing), so omogočili podrobnejši vpogled na kitajski domači trg, na katerem ima družba znaten tržni delež in znaten del nameščenih zmogljivosti.
(28)
Ena kitajska družba je med preiskavo trdila, da so se večji domači proizvajalci redno srečevali na sestankih in dogovarjali o referenčnih cenah za kitajski domači trg. Glede na prevladujoči položaj navedenih proizvajalcev se zdi, da se s tem dogovorom cene na domačem kitajskem trgu uspešno ohranjajo na razmeroma visoki ravni.
2.1.2.2 Normalna vrednost
(29)
Normalna vrednost za družbo Golden Time Enterprises (Shenzhen) je bila izračunana kot tehtana povprečna cena celotne prodaje na domačem trgu med OPP, ki so jo neodvisne stranke plačale ali jo plačujejo za zadevno vrsto izdelka.
2.1.2.3 Izvozna cena
(30)
Izvozna cena družbe Golden Time Enterprises (Shenzhen) za Unijo je bila ustrezno prilagojena cena, ki se je dejansko plačala ali se plačuje za izdelek ob prodaji za izvoz v EU.
2.1.2.4 Primerjava cen
(31)
Tehtana povprečna normalna vrednost se je primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno za vsako vrsto zadevnega izdelka na podlagi franko tovarna in pri enaki ravni trgovine. V skladu s členom 2(10) osnovne uredbe in za zagotovitev poštene primerjave so bile upoštevane razlike dejavnikov, za katere se je trdilo in dokazalo, da vplivajo na cene in njihovo primerljivost. Narejene so bile prilagoditve za stroške čezmorskega in domačega prevoza, zavarovanja, kreditov, obdelave in pakiranja.
2.1.2.5 Stopnja dampinga
(32)
V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je bila stopnja dampinga za vrsto izdelka določena na podlagi primerjave med tehtano povprečno normalno vrednostjo in tehtano povprečno izvozno ceno pri enaki ravni trgovine. Ta primerjava je pokazala damping med OPP na znatno višji ravni kot v prvotni preiskavi. Tehtana povprečna stopnja dampinga, izražena kot delež vrednosti CIF meja Unije, je za družbo Golden Time Enterprises presegala 30 %.
2.1.3 Drugi kitajski proizvajalci izvozniki
2.1.3.1 Uvodne opombe
(33)
Preostali uvoz iz Kitajske je znašal manj kot 5 % potrošnje v Uniji.
(34)
Sklepne ugotovitve Komisije o preostalih kitajskih proizvajalcih izvoznikih temeljijo na podatkih, pridobljenih med preiskavo, in uradnih statističnih podatkih Eurostata.
2.1.3.2 Normalna vrednost
(35)
Normalna vrednost za nesodelujoče kitajske izvoznike je bila določena kot tehtano povprečje domačih prodajnih cen sodelujočih indonezijskih proizvajalcev pri prodaji neodvisnim strankam.
2.1.3.3 Izvozna cena
(36)
Izvozna cena za nesodelujoče kitajske izvoznike je bila ugotovljena na podlagi razpoložljivih dejstev v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Ker ni bilo na voljo drugih zanesljivejših podatkov, je bila izvozna cena določena glede na povprečno uvozno ceno CIF meja Unije, pridobljeno iz statističnih podatkov Eurostata o uvozu med OPP.
2.1.3.4 Primerjava cen
(37)
Tehtana povprečna izvozna cena, ki je bila ugotovljena za preostale kitajske izvoznike, se je primerjala s tehtano povprečno normalno vrednostjo preverjenih indonezijskih proizvajalcev na podlagi franko tovarna in pri enaki ravni trgovine.
(38)
Za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene in njihovo primerljivost. V zvezi s tem so bile narejene prilagoditve za stroške čezmorskega in domačega prevoza, zavarovanja, obdelave in pakiranja. Ker ni bilo na voljo zanesljivejših informacij, so prilagoditve temeljile na preverjenih stroških kitajskega sodelujočega izvoznika.
2.1.3.5 Stopnja dampinga
(39)
Stopnja dampinga je bila izračunana kot znesek, za katerega je normalna vrednost, izračunana v uvodni izjavi 35, presegala izvozno ceno, kakor je bila določena v uvodni izjavi 36. Tako pridobljeni rezultati kažejo na očitno nadaljevanje dampinga med obdobjem veljavnosti ukrepov, pri čemer je stopnja dampinga presegala 5 %.
2.1.4 Sklepne ugotovitve o dampingu iz Kitajske
(40)
Glede na navedeno se sklene, da se je damping iz Kitajske med obdobjem izvajanja ukrepov nadaljeval.
2.2 INDONEZIJA
2.2.1 Uvodne opombe
(41)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 8, sta v tem pregledu sodelovala dva proizvajalca, in sicer družbi PT Golden Sari in PT Tunggak Waru Semi. Njuna zastopanost pri izvozu v Unijo med OPP je bila od 40- do 60-odstotna (4).
(42)
Podatki, ki jih je zbrala Komisija, so pokazali, da so v Indoneziji vsaj še štirje proizvajalci zadevnega izdelka. Po teh podatkih so sodelujoči proizvajalci pomenili približno tretjino skupne indonezijske proizvodnje in zmogljivosti. Sodelovanje iz Indonezije v tem pregledu se zato šteje za majhno.
(43)
V skladu z navedenim in členom 18 osnovne uredbe so informacije o domačih cenah, izvoznih cenah za druge države, proizvodnji in zmogljivostih v Indoneziji za nesodelujoče indonezijske proizvajalce izvoznike temeljile na najboljših razpoložljivih dejstvih, vključno s pritožbami in javno dostopnimi informacijami. Ustrezni indonezijski organi so bili obveščeni o uporabi člena 18 in razlogih za to. V zvezi s tem indonezijski organi niso predložili nobenih pripomb.
(44)
Od obeh sodelujočih proizvajalcev je samo eden, in sicer družba PT Golden Sari, med OPP izvažal v Unijo. Čeprav stopnje dampinga za družbo PT Tunggak Waru Semi ni bilo mogoče določiti, ker med OPP ni izvažala v Unijo, so bili njeni podatki kljub temu uporabljeni za pridobivanje informacij, med drugim informacij o proizvodnji, zmogljivostih in izvozu na tretje trge, kar je omogočilo podrobnejši vpogled v indonezijski domači in izvozni trg.
2.2.2 Sodelujoči indonezijski proizvajalci izvozniki
2.2.2.1 Normalna vrednost
(45)
Normalna vrednost za družbo PT Golden Sari je bila izračunana kot tehtana povprečna cena celotne prodaje na domačem trgu med OPP, ki so jo neodvisne stranke plačale ali jo plačujejo za zadevno vrsto izdelka.
2.2.2.2 Izvozna cena
(46)
Izvozna cena za družbo PT Golden Sari je bila ugotovljena na podlagi izvoznih cen, ki so jih neodvisne stranke v Uniji plačale ali jih plačujejo med OPP.
2.2.2.3 Primerjava cen
(47)
Tehtana povprečna normalna vrednost se je primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno pri izvozu zadevnega izdelka v Unijo na podlagi franko tovarna in pri enaki ravni trgovine.
(48)
Za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene in njihovo primerljivost. V zvezi s tem so bile narejene prilagoditve za stroške mednarodnega prevoza, zavarovanja, domačega prevoza, pakiranja in posojila.
2.2.2.4 Stopnja dampinga
(49)
Primerjava normalne vrednosti in izvozne cene je pokazala, da družba PT Golden Sari med OPP ni izvajala dampinga.
2.2.3 Drugi indonezijski proizvajalci izvozniki
2.2.3.1 Uvodne opombe
(50)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 43, je bila zaradi nizke stopnje sodelovanja Indonezije stopnja dampinga za nesodelujoče izvoznike določena v skladu s členom 18 osnovne uredbe, tj. na podlagi razpoložljivih dejstev.
2.2.3.2 Normalna vrednost
(51)
Normalna vrednost je bila izračunana kot tehtana povprečna normalna vrednost, ki je bila izračunana za oba sodelujoča proizvajalca.
2.2.3.3 Izvozna cena
(52)
Ker ni bilo na voljo drugih zanesljivejših informacij, je bila izvozna cena za nesodelujoče indonezijske izvoznike določena na podlagi povprečne uvozne cene CIF meja Unije, pridobljene iz statističnih podatkov Eurostata o uvozu med OPP.
2.2.3.4 Primerjava cen
(53)
Tako določena tehtana povprečna izvozna cena Indonezije za izvoz v Unijo se je na podlagi franko tovarna primerjala s tehtano povprečno normalno vrednostjo, določeno za sodelujoča indonezijska proizvajalca.
(54)
Za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene in njihovo primerljivost. V zvezi s tem so bile narejene prilagoditve za stroške mednarodnega prevoza, zavarovanja, domačega prevoza, obdelave, pakiranja in posojila.
2.2.3.5 Stopnja dampinga
(55)
Primerjava normalne vrednosti in izvozne cene, kakor je določena zgoraj, je pokazala obstoj dampinga. Ugotovljena stopnja dampinga, izražena kot delež uvozne cene CIF meja Unije, je znašala skoraj 30 %.
2.2.4 Sklepne ugotovitve o dampingu iz Indonezije
(56)
Glede na navedeno se sklene, da se je damping pri znatnem delu indonezijskih proizvajalcev nadaljeval med obdobjem izvajanja ukrepov.
3. RAZVOJ UVOZA OB RAZVELJAVITVI UKREPOV
(57)
V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe se je preučilo, ali obstaja verjetnost, da se bo damping ponovil zaradi morebitnega izteka veljavnosti ukrepov, ki veljajo za Kitajsko in Indonezijo.
(58)
Da bi Komisija ugotovila, ali obstaja verjetnost, da se bo damping ponovil, če se ukrepi razveljavijo, je preučila razpoložljive informacije o razmerah izvoznikov in tržnih razmerah. Analiza je temeljila zlasti na informacijah iz vprašalnikov, ki so jih izpolnili sodelujoči proizvajalci in so bile preverjene med preveritvenimi obiski na kraju samem. Uporabljeni so bili tudi drugi viri informacij, kot so statistični podatki Eurostata o uvozu ter uradni izvozni in tržni statistični podatki iz zadevnih držav.
3.1 KITAJSKA
3.1.1 Uvodne opombe
(59)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 26, so sodelujoči proizvajalci pomenili več kot tri četrtine kitajske proizvodnje med OPP. Ker je raven sodelovanja visoka, je bilo določeno, da je zanesljive informacije o izvozu zadevnega izdelka v Unijo med OPP mogoče pridobiti neposredno od proizvajalca izvoznika. Splošneje, podatki v zvezi s kitajskim domačim trgom so bili zbrani pri obeh preverjenih proizvajalcih.
(60)
Treba je opozoriti, da je preiskava pokazala, da se je damping kitajskih družb, ki jih zadeva ta pregled, nadaljeval na ravni, ki je znatno višja kot raven, ugotovljena v prvotni preiskavi.
3.1.2 Neizkoriščene zmogljivosti in zaloge
(61)
Glede na podatke, ki jih je Komisija zbrala med preiskavo, prosta proizvodna zmogljivost, ki je na voljo družbam iz Kitajske, ki jih zadeva ta pregled, večkrat presega velikost trga Unije. Preiskava je pokazala, da domača potrošnja na Kitajskem verjetno ne bo znatneje absorbirala te presežne zmogljivosti.
(62)
En kitajski proizvajalec je trdil, da je po OPP nameraval znatno zmanjšati svojo proizvodno zmogljivost. Vendar pa v zvezi s tem ni bilo nobenih trdnih dokazov. Tudi če bi to teoretično privedlo do zmanjšanja kitajske proizvodne zmogljivosti, bi to kljub temu spodbudilo preostale kitajske proizvajalce k povečanju izrabe svojih prosto razpoložljivih zmogljivosti, da zapolnijo vrzel, ki bi nastala pri izvozu Kitajske.
(63)
Poleg tega bi lahko trgi drugih tretjih držav le v omejenem obsegu absorbirali večji dodatni obseg uvoza iz Kitajske. Nekaj večjih držav zadevnega izdelka ne uvaža zaradi zakonskih omejitev (med drugim Združene države Amerike, Indija, Japonska, Mehika, Južna Koreja in celoten Bližnji vzhod). Poleg tega glede na informacije, zbrane med preiskavo, ni verjetno, da bi se preostali večji trgi NC (Južna Amerika, Južna Afrika in Azija) v prihodnjih letih znatno povečali. Zato bi trg Unije ostal ključni trg za izdelek, saj je privlačen zaradi velikosti ter dobro znanih in ustaljenih kanalov za uvažanje tega izdelka.
(64)
Za konec je bilo še preučeno, ali bi bilo mogoče presežne zmogljivosti preusmeriti v proizvodnjo drugih izdelkov v zadevnih družbah. Vendar pa to ne bilo verjetno, ker preverjeni proizvajalci ne proizvajajo nobenega drugega izdelka v znatnih količinah in ker ni dokaza, da bi se drugi kitajski proizvajalci NC preprosto preusmerili v proizvodnjo drugih izdelkov.
(65)
Navedeno kaže na verjetnost, da se bo velik obseg izvoza iz Kitajske v Unijo nadaljeval, če bodo ukrepi razveljavljeni.
3.1.3 Razmerje med cenami v Uniji in cenami na kitajskem domačem trgu
(66)
Komisija je ugotovila, da se je velik obseg uvoza iz Kitajske v Unijo izvajal po cenah, ki so bile nižje od cen na kitajskem domačem trgu. Prodajne cene navedenega uvoza je treba ob upoštevanju stopnje in tržnega deleža kitajskega dampinškega uvoza šteti za referenčno ceno v Uniji, saj je verjetno, da bi se drugi kitajski izvozniki, ki bi z večjimi količinami želeli vstopiti na trg, prilagodili tem nizkim cenam ter tako sodelovali pri dampingu.
3.1.4 Razmerje med izvoznimi cenami za tretje države in cenami na kitajskem domačem trgu
(67)
Komisija je preverjene kitajske izvozne cene za tretje države primerjala s preverjenimi kitajskimi domačimi cenami, da bi dodatno preučila določanje cen kitajskih izvoznikov, če bi se ukrepi zaključili.
(68)
Ugotovljeno je bilo, da so izvozne cene za tretje države dosledno nižje od domačih cen in usklajene z izvoznimi cenami za EU, kar potrjuje vzorec dampinškega ravnanja, ki se v tem sektorju na Kitajskem zdi strukturiran.
3.1.5 Razmerje med izvoznimi cenami za tretje države in stopnjo cen v Uniji
(69)
Komisija je kitajske izvozne cene za tretje države primerjala s cenami, ki prevladujejo v Uniji, da bi ugotovila, ali bi prenehanje ukrepov spodbudilo preusmeritev izvoza v Unijo, če bi se ukrepi zaključili.
(70)
Kitajske izvozne cene za tretje države so bile na splošno usklajene z ravnjo cen v Uniji. To potrjuje, da kitajski izvozniki verjetno ne bodo preusmerili izvoza od EU na druge trge.
3.1.6 Sklepne ugotovitve o Kitajski
(71)
Ocena navedenih dejavnikov je pokazala, da so izvozniki, ki jih zadeva ta pregled, zadevni izdelek še naprej v velikem obsegu izvažali v Unijo po dampinških cenah. Kitajski izvoz v druge tretje države se prav tako izvaja po dampinških cenah, kar potrjuje strukturiran vzorec dampinškega ravnanja. Kitajske domače cene so visoke in nič ne kaže na to, da bi se v bližnji prihodnosti znižale. Velike prosto razpoložljive zmogljivosti kitajskih izvoznikov, pomanjkanje drugih primerljivo velikih trgov za takšne zmogljivosti in privlačnost trga EU tako spodbujajo kitajske proizvajalce izvoznike, da na trg Unije usmerijo še več izdelkov po dampinških cenah, če bi se ukrepi zaključili.
(72)
Ob upoštevanju navedenih podatkov in informacij se sklene, da bi se damping iz Kitajske verjetno nadaljeval ali ponovil, če bi ukrepi prenehali veljati.
3.2 INDONEZIJA
3.2.1 Uvodne opombe
(73)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 42, so sodelujoči proizvajalci predstavljali manjšino indonezijske proizvodnje in zmogljivosti, zato se je uporabil člen 18.
(74)
Treba je tudi opozoriti, da je bilo v preiskavi ugotovljeno, da se je damping iz Indonezije med OPP pri nesodelujočih proizvajalcih nadaljeval.
3.2.2 Neizkoriščene zmogljivosti in zaloge
(75)
Med pregledom je bilo ugotovljeno, da je vseh prosto razpoložljivih zmogljivosti v Indoneziji za več kot tri četrtine velikosti trga Unije. Tudi če bi sodelujočega proizvajalca izključili, bi preostale proste zmogljivosti še vedno pomenile skoraj polovico trga Unije. Glede na uradne indonezijske statistične podatke se zdi, da indonezijski proizvajalci izgubljajo tržne deleže na domačem in mednarodnem trgu zaradi agresivne cenovne politike kitajskih konkurentov. Zato je verjetno, da se bodo prosto razpoložljive zmogljivosti Indonezije v bližnji prihodnosti še povečale.
(76)
Preučilo se je, ali bi prodaja v tretje države lahko absorbirala vse prosto razpoložljive zmogljivosti v Indoneziji, vendar kot je bilo ugotovljeno v uvodni izjavi 63, trgi tretjih držav predvidoma ne bi znatno absorbirali zadevnih presežnih zmogljivosti. Preučilo se je tudi, ali bi prodaja na domačem trgu lahko absorbirala presežne zmogljivosti. Vendar pa se, kot je že bilo navedeno, glede na uradne indonezijske podatke tržni delež indonezijskih proizvajalcev na domačem trgu krči pod pritiskom kitajskega uvoza. Nazadnje se je preučila tudi možnost preusmeritve v proizvodnjo drugih podobnih izdelkov, vendar iz istih razlogov, kot so pojasnjeni v uvodni izjavi 64, ni verjetno, da bi se presežna zmogljivost lahko uporabila na takšen način.
(77)
Zato bi se ob razveljavitvi ukrepov obsežne (in vedno večje) razpoložljive zmogljivosti v Indoneziji v veliki meri usmerile v Unijo.
3.2.3 Razmerje med cenami v Uniji in cenami na indonezijskem domačem trgu
(78)
Cene na indonezijskem domačem trgu so višje od cen na trgu Unije, kljub vse večjemu pritisku kitajskega izvoza na indonezijskem trgu. Glede na nizke ravni cen kitajskega uvoza v Unijo za takšen precej homogen izdelek je verjetno, da bi navedene cene postale referenčna cena, ki bi se ji prilagodili indonezijski izvozniki ter tako izvajali damping, če bi ukrepi prenehali veljati. Ta utemeljitev velja za sodelujoče in nesodelujoče izvoznike.
(79)
Če bi ukrepi prenehali veljati samo za Indonezijo in ne za Kitajsko, bi bil s cenovnega vidika trg Unije za indonezijske proizvajalce še zanimivejši. Brez protidampinških dajatev bi lahko povišali cene in tako izkoristili protidampinške dajatve, ki bi jih kitajski izvozniki še vedno morali plačevati. Dodati bi bilo treba, da so v podobnem scenariju glede ravni cen in razlik v cenah med kitajskimi in indonezijskimi izvozniki, ki so bile ugotovljene v prvotni preiskavi, indonezijski izvozniki v EU izvozili znatne količine.
(80)
Končno bi bilo treba opozoriti tudi na to, da se je po uvedbi ukrepov izvoz iz Indonezije v EU dosledno zmanjševal, kar bi še okrepilo ugotovitev, da indonezijski izvozniki ne morejo ali ne želijo prodati znatnih količin na trgu EU po nedampinških cenah.
3.2.4 Razmerje med izvoznimi cenami za tretje države in cenami na indonezijskem domačem trgu
(81)
Za sodelujoča proizvajalca izvoznika je bilo ugotovljeno, da so njune preverjene izvozne cene za tretje države višje od indonezijskih domačih cen.
(82)
Za nesodelujoče izvoznike med preiskavo ni bilo mogoče pridobiti ločenih podatkov. Razpoložljivi uradni indonezijski statistični podatki o povprečnih izvoznih cenah za celoten indonezijski izvoz se zdijo nenatančni v absolutnem smislu, saj so izvozne cene močno prenapihnjene. Kljub temu je iz istih statističnih podatkov mogoče sklepati, da se izvozne cene za tretje države zdijo nižje od izvoznih cen za Unijo. To bi pomenilo, da bi bil vsaj večji del indonezijskega izvoza v tretje države lahko dampinški. Vsekakor pa statistični podatki o indonezijskem izvozu kažejo na drastično zmanjšanje obsega izvoza in poudarjajo, da indonezijski izvozniki pri trenutnih ravneh cen trpijo zaradi kitajske konkurence.
3.2.5 Razmerje med izvoznimi cenami za tretje države in cenami v Uniji
(83)
Pri sodelujočem proizvajalcu so bile izvozne cene za tretje države na splošno višje od ravni cen v Uniji. Vendar razpoložljivi indonezijski statistični podatki kažejo nasprotno v zvezi s preostalimi indonezijskimi proizvajalci. To pomeni, da je večji del indonezijskih izvoznikov v tretje države izvažal po dampinških cenah.
(84)
Ta razlika med izvoznimi cenami za Unijo in izvoznimi cenami za preostanek sveta bi še bolj spodbujala indonezijske izvoznike, da izvoz preusmerijo v Unijo. Iztek ukrepov na uvoz s poreklom iz Kitajske bi potrdil to ugotovitev.
3.2.6 Sklepne ugotovitve o Indoneziji
(85)
Ocena navedenih dejavnikov je pokazala, da se je izvoz iz Indonezije na trg Unije in trge tretjih držav v veliki meri izvajal po dampinških cenah, kar kaže na strukturiran vzorec dampinškega ravnanja. Obsežne prosto razpoložljive zmogljivosti indonezijskih izvoznikov, pomanjkanje drugih primerljivo velikih trgov za takšne zmogljivosti in privlačnost trga EU tako spodbujajo indonezijske proizvajalce izvoznike, da ob razveljavitvi ukrepov na trg Unije usmerijo velike količine izdelka po dampinških cenah.
(86)
Ob upoštevanju navedenih podatkov in informacij se sklene, da bi se damping iz Indonezije verjetno nadaljeval ali ponovil, če bi ukrepi prenehali veljati.
4. PRIPOMBE PO RAZKRITJU
(87)
Indonezijski organi se v predpisanem roku niso odzvali na obvestilo, da se lahko člen 18 uporablja za nesodelujoče proizvajalce. Po razkritju pa so indonezijski organi in en indonezijski sodelujoči proizvajalec trdili, da dva sodelujoča indonezijska proizvajalca pomenita znaten del indonezijske industrije. Strani so trdile tudi, da je zaradi tega treba stopnjo sodelovanja za Indonezijo šteti za znatno in ne uporabiti člena 18. Poleg tega so navedene strani trdile, da niso mogle sodelovati, saj nekaj indonezijskih proizvajalcev med OPP ni izvažalo v Unijo. Na koncu se je trdilo tudi, da je treba navedene sodelujoče proizvajalce šteti kot del indonezijskega izvoza, ker en sodelujoči proizvajalec pomeni izjemno velik del indonezijskega izvoza, in da je treba za Indonezijo razveljaviti ukrepe, ker damping za to družbo ni bil ugotovljen.
(88)
Treba je pojasniti, da se člen 18 ni uporabil za sodelujoča proizvajalca, njuni podatki pa so bili med preiskavo v celoti upoštevani. V zvezi z uporabo člena 18 za preostale indonezijske proizvajalce pa so se službe Komisije zaradi pomanjkanja informacij z njihove strani morale zanesti na najboljša razpoložljiva dejstva. Treba je opozoriti, da morajo službe Komisije pri ocenjevanju verjetnosti nadaljevanja in/ali ponovnega pojava dampinga pri pregledu zaradi izteka ukrepov oceniti tudi dejavnike v zvezi s stanjem celotne industrije države izvoznice, kot so domače zmogljivosti, proizvodnja in cene ter izvoz v tretje države.
(89)
Ker nesodelujoče družbe proizvajalke v Indoneziji pomenijo znaten del indonezijske industrije glede izvoza v Unijo ter proizvodnje in izvoza v tretje države, Komisija potrjuje uporabo člena 18 v zvezi z nesodelujočimi indonezijskimi proizvajalci, kot je določeno v uvodni izjavi 43.
(90)
Glede zahteve za odpravo ukrepov za indonezijski izvoz je treba opozoriti, da indonezijski organi niso predložili podatkov, ki bi spremenili ugotovitev Komisije o reprezentativnosti sodelujočega izvoznika, ki pomeni od 40 % do 60 % celotnega indonezijskega izvoza med OPP, kot je navedeno v uvodni izjavi 41. Zato se za sodelujočega proizvajalca, za katerega ni bil ugotovljen damping, ne more šteti, da je del celotnega indonezijskega izvoza. Preostali indonezijski izvoz se je izvajal po dampinških cenah, kot je navedeno v uvodni izjavi 55. Zato se potrdi ugotovitev, da se je damping iz navedenega dela indonezijskega izvoza nadaljeval. Poleg tega odsotnost nadaljevanja dampinga sama po sebi ni zadosten razlog za prekinitev protidampinških ukrepov, če je bila ugotovljena verjetnost ponovitve dampinga, kot velja v primeru tega pregleda zaradi izteka ukrepa. Zato se ne more sprejeti zahteve za prekinitev ukrepov na podlagi tega, da sodelujoči indonezijski izvoznik ni izvajal dampinga.
(91)
Indonezijski organi in en sodelujoči indonezijski proizvajalec so zahtevali popolno razkritje podatkov o celotnem indonezijskem izvozu v Unijo. Opozarja se, da je bilo treba zaradi zaščite indonezijskega proizvajalca izvoznika pred razkritjem občutljivih poslovnih podatkov navedene podatke indeksirati (glej opombo k uvodni izjavi 41). Majhnost trga in omejeno število zainteresiranih strani upravičujeta indeksacijo navedenih podatkov. Tako so razlogi za ohranjanje zaupnosti utemeljeni in se zahteva za razkritje podatkov o celotnem indonezijskem izvozu v Unijo ne more sprejeti.
5. SKLEPNE UGOTOVITVE O VERJETNOSTI NADALJEVANJA IN/ALI PONOVITVE DAMPINGA
(92)
Na podlagi navedenega se sklene, da bi se damping iz obeh zadevnih držav iz tega pregleda verjetno nadaljeval, če bi bili ukrepi razveljavljeni.
D. RAZMERE NA TRGU UNIJE
1. OPREDELITEV INDUSTRIJE UNIJE
(93)
V Uniji proizvaja NC samo proizvajalec vložnik, in sicer družba Productos Aditivos S.A. Zato se je štelo, da ta družba predstavlja industrijo Unije v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.
2. POTROŠNJA UNIJE
(94)
Podatki o potrošnji Unije so temeljili na skupnem obsegu uvoza zadevnega izdelka v Unijo na podlagi statističnih podatkov Eurostata in na skupni preverjeni prodaji industrije Unije na trgu Unije. Ob upoštevanju, da so ti podatki izpeljani iz dveh virov in da morajo podatki o prodaji vložnika ostati zaupni, je razvoj potrošnje naveden v indeksih.
(95)
Potrošnja NC v Uniji se je v obravnavanem obdobju gibala med 5 000 in 7 000 tonami. Med letoma 2005 in 2006 se je povečala za 6 %, med letoma 2006 in 2007 pa za 15 %. Med letom 2007 in OPP se je zmanjšala za 18 %.
Preglednica 1
Potrošnja Unije
2005
2006
2007
2008 (OPP)
Indeks
100
106
122
103
3. UVOZ IZ ZADEVNIH DRŽAV
3.1 KUMULACIJA
(96)
Komisija je preučila, ali je treba učinke dampinškega uvoza iz zadevnih držav oceniti kumulativno na podlagi meril iz člena 3(4) osnovne uredbe. Navedeni člen določa, da se učinki uvoza iz dveh ali več držav, ki so hkrati predmet protidampinških preiskav, ocenijo kumulativno samo, če se ugotovi, da (a) je stopnja dampinga, ugotovljena za uvoz iz vsake od teh držav, večja kot de minimis, kakor je opredeljen v členu 9(3) osnovne uredbe, in da obseg uvoza iz vsake od teh držav ni zanemarljiv, ter (b) kumulativna ocena učinkov uvoza ustreza konkurenčnim pogojem med uvoženimi izdelki ter konkurenčnimi pogoji med uvoženimi izdelki na eni strani in podobnimi izdelki Unije na drugi strani.
(97)
V zvezi s tem je bilo najprej ugotovljeno, da so bile stopnje dampinga, določene za vsako zadevno državo, večje kot de minimis. Poleg tega obseg dampinškega uvoza iz vsake zadevne države ni bil zanemarljiv v smislu člena 5(7) osnovne uredbe. Resnično je obseg uvoza za Kitajsko in Indonezijo med OPP pomenil 50 % potrošnje Unije. Pri izračunu obsega uvoza je bil nedampinški uvoz izključen.
(98)
Preiskava je nadalje pokazala, da so bili konkurenčni pogoji med dampinškim uvozom ter dampinškim uvozom na eni strani in podobnim izdelkom Unije na drugi strani podobni. Ugotovljeno je bilo, da sta si NC, ki ga proizvajata/prodajata zadevni državi, in NC, ki ga proizvaja/prodaja industrija Unije, ne glede na poreklo na trgu konkurenčna, saj sta si po osnovnih lastnostih podobna, z vidika uporabnika večinoma zamenljiva in se prodajata po istih distribucijskih kanalih. Cene v zvezi z uvozom iz Kitajske, za katerega veljajo ukrepi, in cene v zvezi z dampinškim uvozom iz Indonezije so bile prav tako enako visoke. Poleg tega je bilo pri primerjavi cen pri isti ravni trgovine ugotovljeno, da so te cene nelojalno nižale cene industrije Unije.
(99)
Glede na navedeno je bilo ugotovljeno, da so bila v zvezi z uvozom iz Kitajske, za katerega veljajo ukrepi, in dampinškim uvozom iz Indonezije izpolnjena vsa merila iz člena 3(4) osnovne uredbe ter da je zato treba učinek tega uvoza oceniti kumulativno.
3.2 OBSEG IN TRŽNI DELEŽ DAMPINŠKEGA UVOZA
(100)
Razvoj dampinškega uvoza iz Kitajske in Indonezije ter njunega tržnega deleža v obravnavanem obdobju je bil naslednji:
Preglednica 2
Skupni dampinški uvoz
2005
2006
2007
2008 (OPP)
Indeks
100
109
198
195
Preglednica 3
Tržni delež dampinškega uvoza
2005
2006
2007
2008 (OPP)
Indeks
100
103
161
189
(101)
Obseg dampinškega uvoza in njegov tržni delež sta se v obravnavanem obdobju skoraj podvojila.
3.3 RAZVOJ IN GIBANJE CEN UVOZA ZADEVNEGA IZDELKA
3.3.1 Razvoj cen
(102)
Povprečna cena dampinškega uvoza iz zadevnih držav se je v obravnavanem obdobju oblikovala na naslednji način:
Preglednica 4
Povprečne cene dampinškega uvoza
2005
2006
2007
2008 (OPP)
Indeks
100
103
104
99
(103)
Podatki v preglednici 4 so bili pridobljeni iz razpoložljivih statističnih podatkov, vključno z Eurostatovimi. Splošno gibanje uvoznih cen v Unijo kaže rast do leta 2007, med OPP pa znižanje na raven, ki je pod ravnjo iz leta 2005.
3.3.2 Nelojalno nižanje cen
(104)
Komisija je za določitev nelojalnega nižanja cen pripravila analizo na podlagi informacij, ki jih je med preiskavo predložil sodelujoči proizvajalec izvoznik na Kitajskem. Pri drugih družbah iz Kitajske in Indonezije, ki niso sodelovale v primeru, je bilo nelojalno nižanje cen določeno na podlagi podatkov Eurostata.
(105)
Način izračuna nelojalnega nižanja cen je enak kot v prvotni preiskavi. Uvozne cene proizvajalcev izvoznikov, vključno s protidampinškimi dajatvami, so se primerjale s cenami industrije Unije na podlagi tehtanih povprečij za izdelke enake kakovosti med OPP. Cene industrije Unije so se prilagodile na raven cene franko tovarna in se primerjale z uvoznimi cenami CIF meja Unije, pri čemer so se dodale protidampinške dajatve in carine. Cene so se primerjale na isti ravni trgovine po morebitni ustrezni prilagoditvi ter odbitku rabatov in popustov.
Preglednica 5
Nelojalno nižanje cen
2008 (OPP)
Kitajska:
-
družba Golden Time
21,6 %
-
druge družbe
3,2 %
Indonezija:
-
druge družbe
18,7 %
4. UVOZ IZ DRUGIH DRŽAV
Uvoz iz drugih tretjih držav je bil v obravnavanem obdobju zanemarljiv (manj kot 50 ton letno) in tako ni mogel vplivati na položaj industrije Unije.
5. GOSPODARSKI POLOŽAJ INDUSTRIJE UNIJE
(106)
Komisija je v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe preučila vse ustrezne gospodarske dejavnike in indekse, pri čemer je upoštevala stanje industrije Unije od leta 2005 do OPP.
(107)
Zaradi spoštovanja zaupnih poslovnih podatkov je bilo treba informacije v zvezi z industrijo Unije predstaviti v indeksirani obliki.
5.1 PROIZVODNJA, PROIZVODNA ZMOGLJIVOST IN IZKORIŠČENOST ZMOGLJIVOSTI
(108)
Proizvodnja industrije Unije se je med letom 2005 in OPP zmanjšala za 13 %. Ker je proizvodna zmogljivost v istem obdobju ostala nespremenjena, se je izkoriščenost zmogljivosti sorazmerno s proizvodnjo zmanjšala za 10 %.
Preglednica 6
V indeksih
2005
2006
2007
2008 (OPP)
Proizvodna zmogljivost
100
100
100
100
Obseg proizvodnje
100
106
88
87
Izkoriščenost zmogljivosti
100
106
88
87
5.2 PRODAJA V UNIJI
(109)
Podatki v preglednici 7 prikazujejo jasno zmanjšanje obsega prodaje za industrijo Unije. Ta položaj poslabšuje še dejstvo, da se je celotna potrošnja v istem obdobju povečala za 3 %, kot prikazuje preglednica 1. Tržni delež industrije Unije se je drastično zmanjšal med letom 2005 in OPP. To je v nasprotju z nenehno rastočimi tržnimi deleži skupnega dampinškega uvoza iz Kitajske in Indonezije med obravnavanim obdobjem (glej uvodno izjavo 100). Industrija Unije je zaradi zmanjšanja obsega povišala prodajne cene na enoto. Gledano v celoti je industrija Unije kljub povišanju cen na enoto še vedno ustvarila izgubo pri prodaji NC med OPP.
Preglednica 7
V indeksih
2005
2006
2007
2008 (OPP)
Obseg prodaje
100
93
81
72
Tržni delež
100
88
66
70
Prodajne cene na enoto
100
100
108
123
5.3 ZALOGE
(110)
Zaloge proizvajalca Unije so med letom 2005 in OPP znatno nihale, pri čemer so se v obravnavanem obdobju zmanjšale skoraj za polovico.
Preglednica 8
Indeks
2005
2006
2007
2008 (OPP)
Zaloge (v tonah)
100
113
29
53
5.4 DOBIČKONOSNOST
(111)
Dobičkonosnost industrije Unije je kljub splošnemu rahlemu izboljšanju dosledno ostajala negativna v celotnem obravnavanem obdobju.
5.5 ZAPOSLENOST, PRODUKTIVNOST IN PLAČE
(112)
Stopnja zaposlenosti v industriji Unije se je v obravnavanem obdobju znižala za 19 %. Produktivnost na zaposlenega (določena na podlagi števila proizvedenih ton, deljenega s številom zaposlenih) se je povečala. Povprečni stroški zaposlovanja na zaposlenega so se v obravnavanem obdobju povišali za 5 %.
Preglednica 9
V indeksih
2005
2006
2007
2008 (OPP)
Zaposlenost
100
88
91
81
Stroški zaposlovanja na zaposlenega
100
99
81
105
Produktivnost (na zaposlenega)
100
121
97
107
5.6 NALOŽBE IN DONOSNOST NALOŽB
(113)
Naložbe so se med obravnavanim obdobjem znižale skoraj za polovico, kar izraža splošno negativno stanje proizvajalca Unije. Stopnja donosnosti naložb, izražena kot razmerje med neto dobičkom edinega proizvajalca Unije in bruto knjigovodsko vrednostjo njegovih osnovnih sredstev, kaže gibanje dobičkonosnosti. V obravnavanem obdobju je donosnost naložb močno padla, in sicer za skoraj 80 %.
Preglednica 10
V indeksih
2005
2006
2007
2008 (OPP)
Naložbe
100
44
7
53
Donosnost naložb
100
54
20
21
5.7 DENARNI TOK IN ZMOŽNOST ZBIRANJA KAPITALA
(114)
Denarni tok industrije Unije je bilo mogoče oceniti samo glede na celotno dejavnost industrije Unije. V letu 2005 je ostal rahlo pozitiven, vendar se je v nadaljevanju poslabšal in je postal negativen za preostanek obravnavanega obdobja. Za industrijo Unije je bilo zaradi izgub, ki jih je utrpela v obravnavanem obdobju, oteženo tudi zbiranje kapitala.
5.8 OBSEG DAMPINGA
(115)
Damping iz obeh zadevnih držav se je med OPP nadaljeval, razen pri sodelujočem indonezijskem proizvajalcu izvozniku. Glede na celotni obseg izvoza in cene dampinškega uvoza iz zadevnih držav tega vpliva ni mogoče šteti za zanemarljivega.
5.9 OKREVANJE OD PRETEKLEGA DAMPINGA
(116)
Protidampinški ukrepi na uvoz NC s poreklom iz Kitajske in Indonezije so bili uvedeni marca 2004. V tem obdobju se je položaj proizvajalcev Unije, kakor je bil predstavljen zgoraj, popravil le delno.
5.10 SKLEPNE UGOTOVITVE O ŠKODI
(117)
Prisotnost poceni uvoza iz Kitajske in Indonezije se je na trgu Unije znatno povečala. Nekateri kazalniki škode za industrijo Unije kažejo znake okrevanja, drugi pa negativen razvoj.
(118)
Ob upoštevanju splošnega poslabšanja položaja edinega proizvajalca Unije in razsežnosti dampinškega uvoza iz Kitajske in Indonezije ter ugotovljenega znatnega nelojalnega nižanja cen se šteje, da je industrija Unije utrpela znatno škodo.
6. UČINEK DAMPINŠKEGA UVOZA IZ ZADEVNIH DRŽAV IN UČINEK DRUGIH DEJAVNIKOV
6.1 UČINEK DAMPINŠKEGA UVOZA IZ ZADEVNIH DRŽAV
(119)
Kot je bilo pojasnjeno v uvodni izjavi 100, sta se skupni obseg in tržni delež dampinškega uvoza iz zadevnih držav v obravnavanem obdobju skoraj podvojila. Za obe zadevni državi je bilo ugotovljeno tudi znatno nelojalno nižanje cen. Ob upoštevanju jasnega časovnega sovpadanja poslabšanja položaja industrije Unije in znatnega povečanja skupnega dampinškega uvoza iz Kitajske in Indonezije je ta uvoz povzročil škodo industriji Unije. Z dampinškim uvozom iz Kitajske in Indonezije se je povečal prodor tega uvoza na trg EU, prevzeti pa so bili tudi znatni tržni deleži, ki so pred tem pripadali proizvajalcu Unije.
6.2 UČINKI DRUGIH DEJAVNIKOV
(120)
Poleg dampinškega uvoza je Komisija preučila, ali bi lahko kateri koli drugi znani dejavniki povzročili nadaljevanje škode, ki jo je utrpel proizvajalec Unije, da bi zagotovila, da se morebitna škoda, ki so jo povzročili kateri koli od teh dejavnikov, ne bi pripisala dampinškemu uvozu.
6.2.1 Učinek nedampinškega uvoza iz Kitajske in Indonezije
(121)
Obseg nedampinškega uvoza iz Kitajske in Indonezije se je v obravnavanem obdobju nenehno zmanjševal. Ustrezne cene tega uvoza so bile dosledno višje kot cene dampinškega uvoza. Na podlagi tega nedampinški uvoz iz Kitajske in Indonezije ni prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije.
6.2.2 Uspešnost na izvoznih trgih
(122)
Izvoz proizvajalca Unije zunaj EU je pomenil manj kot 25 % njegove celotne prodaje. V nasprotju s prodajo v Uniji se je dobičkonosnost izvoza v obravnavanem obdobju izboljšala in tako ni mogla prispevati k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije.
6.2.3 Nihanje cen surovin
(123)
Nihanja cen surovin za NC so morebiti negativno vplivala na uspešnost industrije Unije. Vendar ta dejavnik ne zadostuje za prekinitev vzročne zveze med škodo, ki jo je utrpela industrija, in dampinškim uvozom. Spremembe cen surovin bi morale na dampinški uvoz vplivati v podobnem razmerju kot na stroške proizvajalca Unije, saj so tesno povezane s cenami nafte in sečnine.
6.2.4 Spremembe v vzorcih potrošnje
(124)
Spremembe v vzorcih potrošnje zaradi pojava novih izdelkov na trgu niso opazneje vplivale na potrošnjo NC. Zdi se, da ti novi izdelki in NC niso neposredno zamenljivi.
6.3 SKLEPNE UGOTOVITVE
(125)
Na podlagi tega se sklene, da je dampinški uvoz iz Kitajske in Indonezije povzročil znatno škodo industriji Unije in da noben drug dejavnik ni prekinil te vzročne zveze.
E. VERJETNOST NADALJEVANJA ŠKODE
1. UČINEK PREDVIDENEGA OBSEGA IN CEN NA STANJE INDUSTRIJE UNIJE V PRIMERU RAZVELJAVITVE UKREPOV
(126)
V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je bil ocenjen uvoz iz držav, ki se pregleduje, da se ugotovi, ali obstaja verjetnost nadaljevanja škode.
(127)
V zvezi z mogočim učinkom izteka veljavnih ukrepov na industrijo Unije so bili preučeni naslednji dejavniki v skladu z navedenimi elementi v zvezi z verjetnostjo nadaljevanja dampinga.
1.1 KITAJSKA
(128)
Kot je bilo ugotovljeno v uvodni izjavi 40, se izvoz iz Kitajske pri izvoznikih, ki jih zadeva ta pregled, še naprej izvaja po dampinških cenah. Tudi kitajski izvoz v druge tretje države se zdi dampinški, kar kaže na strukturiran vzorec dampinškega ravnanja.
(129)
Analiza razpoložljivih zmogljivosti na Kitajskem je pokazala, da prosta razpoložljiva proizvodna zmogljivost družb iz Kitajske, ki jih zadeva ta pregled, večkrat presega velikost trga Unije (glej uvodno izjavo 61). Trgi drugih tretjih držav bi lahko večje dodatne količine uvoza iz Kitajske absorbirali le v omejenem obsegu (glej uvodno izjavo 63). Navedeno zato spodbuja kitajske proizvajalce izvoznike, da na trg Unije usmerijo velike količine izvoza po dampinških cenah, če bi se ukrepe razveljavilo (glej uvodno izjavo 65).
(130)
Ugotovljene znatne ravni dampinga in nelojalno nižanje cen kažejo na to, da bi se navedeni obseg izvoza v Unijo izvajal po dampinških cenah, ki bi bile znatno nižje od cen in stroškov proizvajalca Unije.
(131)
Skupni učinek takšnega obsega in cen bi kot tak lahko povzročil poslabšanje že tako negotovega položaja industrije Unije. Takšen scenarij bi najverjetneje povzročil nadaljnje nižanje cen in/ali zmanjšanje proizvodnje in prodaje industrije Unije. Finančni položaj industrije Unije bi se dodatno poslabšal, kar bi povzročilo še večjo škodo. Verjetno je, da bi takšen razvoj dogodkov povzročil propad edinega proizvajalca Unije.
1.2 INDONEZIJA
(132)
Preiskava je pokazala, da se je damping iz Indonezije med OPP nadaljeval. Med preiskavo je bilo ugotovljeno tudi, da vse prosto razpoložljive zmogljivosti v Indoneziji pomenijo več kot tri četrtine velikosti trga Unije in da se bodo v bližnji prihodnosti verjetno še dodatno povečale (glej uvodno izjavo 75). Ker nič ne kaže, da bi drugi tretji trgi ali domači trg lahko absorbirali te presežne zmogljivosti, lahko pride do povečanega izvoza v Unijo po nižji ceni, če bi ukrepi prenehali veljati.
(133)
Kot v primeru Kitajske, ugotovljena visoka stopnja dampinga in nelojalno nižanje cen kažeta, da bi se izvoz iz Indonezije v Unijo izvajal po dampinških cenah, znatno nižjih od cen in stroškov proizvajalca Unije. Podobno bi lahko skupni učinek takšnega obsega in cen povzročil nadaljnje poslabšanje že tako negotovega položaja proizvajalcev Unije in bi verjetno povzročil propad edinega proizvajalca Unije. Kot v primeru Kitajske se zdi tudi indonezijski izvoz v druge tretje države dampinški, ker so izvozne cene nižje od izvoznih cen za Evropsko unijo, kar prav tako kaže strukturiran vzorec dampinškega ravnanja.
2. SKLEPNE UGOTOVITVE O VERJETNOSTI NADALJEVANJA ŠKODE
(134)
Industrija Unije že več let trpi škodo zaradi učinkov dampinškega uvoza in je trenutno še vedno v negotovem gospodarskem položaju.
(135)
Kot je bilo ugotovljeno, je preiskava pokazala, da se je škoda, ki jo je utrpela Unija, med OPP nadaljevala. Nadaljevanje škode je v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe samo po sebi dober kazalnik, da se bo škoda verjetno nadaljevala v prihodnosti, kar pomeni, da je treba ukrepe ohraniti.
(136)
Ugotovitve v zvezi z uvozom kažejo, da se bo obsežen uvoz po dampinških cenah verjetno nadaljeval in da bo pritisk na cene verjetno zaostril konkurenco med dampinškim uvozom in NC, proizvedenim v Uniji. V preiskavi ni bil odkrit noben dejavnik, ki bi prekinil vzročno zvezo med dampinškim uvozom in škodo, ki bi jo utrpela industrija Unije.
(137)
Položaj industrije Unije bi se ob ukinitvi ukrepov poslabšal, obstoj edinega proizvajalca Unije pa bi bil ogrožen.
(138)
Zato se sklene, da zaradi dampinškega uvoza iz Kitajske in Indonezije obstaja očitna verjetnost nadaljevanja škode za industrijo Unije.
F. INTERES UNIJE
1. UVOD
(139)
V skladu s členom 21 osnovne uredbe je bilo preučeno, ali bi bila ohranitev obstoječih protidampinških ukrepov v nasprotju z interesom Unije kot celote. Pri določitvi interesa Unije so bili upoštevani različni vključeni interesi, tj. interesi vložnika proizvajalca Unije, uvoznikov, dobaviteljev in uporabnikov.
2. INTERES VLOŽNIKA PROIZVAJALCA UNIJE
(140)
V zvezi z edinim proizvajalcem Unije je treba opozoriti, da njegov položaj, v katerem ustvarja izgubo, izhaja iz težav, nastalih zaradi konkuriranja poceni dampinškemu uvozu, ki je že na začetku obravnavanega obdobja imel znaten tržni delež, med navedenim obdobjem pa se je še bistveno povečal.
(141)
Šteje se, da bi nadaljevanje ukrepov koristilo proizvajalcu Unije, ki bi lahko vsaj povečal obseg in morda povišal prodajno ceno ter tako ustvaril potrebno stopnjo donosa, kar bi mu omogočilo nadaljnje naložbe v proizvodne obrate. Nasprotno bi ukinitev ukrepov zaustavila okrevanje ter privedla do nadaljevanja in celo povečanja škode, ki jo je utrpel proizvajalec Unije. Delovanje proizvajalca Unije bi bilo resno ogroženo, posledično bi lahko celo propadel, s tem pa bi se zmanjšali ponudba in konkurenca na trgu.
3. INTERES UVOZNIKOV
(142)
Na začetku postopka je bil dvajsetim nepovezanim uvoznikom poslan vprašalnik. Trije so odgovorili, da na trgu zadevnega izdelka ne delujejo več. Dva druga uvoznika sta odgovorila na vprašalnik. Sodelujoči nepovezani uvozniki so pomenili 7 % skupnega uvoza zadevnega izdelka.
(143)
Preiskava je pokazala, da je raznolikost dobaviteljev NC bistvenega pomena. Uvozniki se morajo zaradi kakovosti in varnosti preskrbe s hrano zanašati na azijske in evropske dobavitelje.
4. INTERES UPORABNIKOV
(144)
Na začetku postopka je Komisija poslala vprašalnik trinajstim morebitnim uporabnikom, vendar sta nanj odgovorila samo dva.
(145)
Glavni uporabniki zadevnega izdelka v Uniji so v živilski industriji, industriji pijač in farmacevtski industriji. Povpraševanje po zadevnem izdelku je zato odvisno od položaja teh industrij.
(146)
Pri uporabnikih, ki sta se odzvala na vprašalnik, je bila opazna precejšnja stopnja dobička pri izdelkih na koncu proizvodne verige, za katere se uporablja NC. Učinki protidampinških dajatev na njune skupne stroške so bili tako majhni (manj kot 1 %), da obstoječi ukrepi nanje niso nesorazmerno vplivali.
5. INTERES DOBAVITELJEV
(147)
Komisija je vprašalnik poslala osmim morebitnim dobaviteljem, vendar nanj ni prejela nobenega odgovora. Glede na razpoložljive informacije se zdi, da je njihova dejavnost, povezana z NC, večinoma zanemarljiva. Vsekakor ima lahko nadaljnje propadanje edinega proizvajalca Unije nekatere negativne, čeprav omejene posledice za njegove dobavitelje surovin. Zato je razumno domnevati, da bi ukrepi koristili tudi dobaviteljem, saj bi pomagali ohraniti eno od njihovih strank.
6. SKLEPNE UGOTOVITVE O INTERESU UNIJE
(148)
Ob upoštevanju vseh navedenih dejavnikov se sklene, da ni utemeljenih razlogov proti uvedbi protidampinških ukrepov.
G. DOKONČNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI
(149)
Glede na zgornje sklepne ugotovitve je treba ukrepe, ki veljajo za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Kitajske in Indonezije, ohraniti -
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz natrijevega ciklamata, ki se trenutno uvršča pod oznako KN ex 2929 90 00 (oznaka TARIC 2929900010), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Indonezije.
2. Stopnja dokončne protidampinške dajatve za izdelke iz odstavka 1, ki jih proizvajajo družbe, navedene v nadaljevanju, je:
Država
Družba
Stopnja dajatve
(EUR na kilogram)
Dodatna oznaka TARIC
Ljudska republika Kitajska
Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Ljudska republika Kitajska
0
A471
Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Ljudska republika Kitajska
0
A472
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Ljudska republika Kitajska
0,11
A473
Vse druge družbe
0,26
A999
Indonezija
PT. Golden Sari (Chemical Industry), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin No. 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Indonezija
0,24
A502
Vse druge družbe
0,27
A999
3. V primerih, ko je blago poškodovano še pred vstopom v prost promet in se zato cena, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje, pri določanju carinske vrednosti porazdeli v skladu s členom 145 Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (5), se znesek protidampinške dajatve, izračunan na podlagi odstavka 2 tega člena, zmanjša za odstotek, ki ustreza porazdelitvi cene, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje.
4. Če ni drugače določeno, se uporabljajo veljavne določbe o carinah.
Člen 2
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Luxembourgu, 3. junija 2010