РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1138/2011 НА СЪВЕТА
от 8 ноември 2011 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на някои мастни алкохоли и техните смеси с произход от Индия, Индонезия и Малайзия
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 9 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия („Комисията“), представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Временни мерки
(1)
С Регламент (ЕС) № 446/2011 (2) (наричан по-долу „регламентът за временните мерки“) Комисията наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на някои мастни алкохоли и техните смеси („FOH“) с произход от Индия, Индонезия и Малайзия („засегнатите държави“).
(2)
Процедурата започна с известие за откриване на антидъмпингова процедура, публикувано на 13 август 2010 г. (3), въз основа на жалба, подадена на 30 юни 2010 г. от двама производители от Съюза - дружеството Cognis GmbH (Cognis) и дружеството Sasol Olefins & Surfactants GmbH (Sasol) (наричани по-долу двете заедно „жалбоподателите“). Тези две дружества съставляват съществен дял, в конкретния случай над 25 %, от общото производство в Съюза на продукта, предмет на разследването.
(3)
Както е посочено в съображение 9 от регламента за временните мерки, разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 юли 2009 г. до 30 юни 2010 г. („разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2007 г. до края на РП („разглежданият период“).
2. Последваща процедура
(4)
След оповестяването на основните факти и съображения, на базата на които беше взето решението за налагане на временни антидъмпингови мерки („оповестяване на временните мерки“), няколко заинтересовани страни представиха в писмен вид своите становища по временните констатации. На заинтересованите страни, които изявиха такова желание, беше предоставена възможността да бъдат изслушани.
(5)
Комисията продължи да търси и проверява цялата информация, която смяташе за необходима за изготвянето на своите окончателни констатации.
(6)
Впоследствие всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, стоящи в основата на намерението да се препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои мастни алкохоли и техните смеси с произход от Индия, Индонезия и Малайзия и окончателното събиране на обезпечените чрез временно мито суми („оповестяване на окончателните мерки“). На страните бе даден срок, в който те да могат да представят своите коментари по оповестяването на окончателните мерки.
(7)
Представените от заинтересованите страни устни и писмени коментари бяха разгледани и по целесъобразност взети под внимание.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(8)
Разглежданият продукт, в съответствие с посоченото в съображения 10 и 11 от регламента за временните мерки, е наситени мастни алкохоли с дължина на въглеродната верига от C8, C10, C12, C14, C16 или C18 (не се включват разклонените изомери), включително наситените мастни алкохоли с една дължина на въглеродната верига (наричани също наситени мастни алкохоли с еднакъв брой на въглеродните атоми), смесите, съдържащи предимно комбинация от въглеродни вериги с дължина C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (обикновено категоризирани като C8-C10), смесите, съдържащи предимно комбинация от въглеродни вериги с дължина C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (обикновено категоризирани като C12-C14), и смесите, съдържащи предимно комбинация от въглеродни вериги с дължина C16-C18, с произход от Индия, Индонезия и Малайзия, които понастоящем попадат в кодове по КН ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 и ex 3823 70 00.
(9)
След налагането на временните мерки, някои страни изразиха недоволство във връзка с двусмислеността на определението на разглеждания продукт. Те заявиха, че според известието за откриване на процедурата в продуктовия обхват са включени единствено линейните FOH, като по този начин са изключени FOH, съдържащи разклонени изомери, или разклонени FOH. Други страни заявиха, че няма смисъл да се изключват FOH, съдържащи разклонени изомери, получени чрез оксопроцес, защото те имат същата употреба и се конкурират с линейните FOH на пазара.
(10)
Беше установено, че всички видове FOH, предмет на настоящото разследване, както е описано в съображение 8, независимо от възможните различия в използваните за тяхното производство суровини или разновидности на производствения процес, притежават едни и същи или много сходни основни физически, химични и технически характеристики и се използват за едни и същи цели. Възможните разновидности на разглеждания продукт не променят с нищо основното му определение, неговите характеристики или възприемането му от различните страни.
(11)
На горното основание временното решение за изключването на FOH, съдържащи разклонени изомери, от обхвата на продукта, упоменато в известието за откриване на процедурата, и за изключването на производството на разклонени FOH от тези дружества от определението за производство на Съюза (включително онези дружества, които произвеждат FOH чрез оксопроцес) следва да остане в сила. Поради липсата на други коментари по отношение на разглеждания продукт, съображения 10 и 11 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2. Сходен продукт
(12)
Следва да се припомни, че в съображение 13 от регламента за временните мерки беше направено временното заключение, че линейните FOH и разклонените FOH не са сходни продукти, поради което данните, с които разполагат производителите на FOH, изработени от разклонени изомери, следва да бъдат изключени от анализа на вредите.
(13)
При липсата на други коментари относно сходния продукт, съображения 12 и 13 от регламента за временните мерки се потвърждават.
В. ДЪМПИНГ
1. Индия
1.1. Нормална стойност
(14)
При липсата на коментари относно определянето на нормалната стойност, временните констатации в съображения 14-18 от регламента за временните мерки се потвърждават.
1.2. Експортна цена
(15)
При липсата на коментари относно определянето на експортната цена, временните констатации в съображение 19 от регламента за временните мерки се потвърждават.
1.3. Сравнение
(16)
След оповестяването на временните и на окончателните мерки и двамата индийски производители износители подновиха искането си продажбите, извършени от тях на единия от първоначалните жалбоподатели в Съюза по време на РП, да не се вземат предвид при изчисляване на дъмпинговия марж (вж. съображение 22 от регламента за временните мерки). Дружествата мотивираха искането си с обстоятелството, че в член 9.1 от Антидъмпинговото споразумение на СТО се предвижда размерът на митото, което следва да се наложи, да бъде по-малък или равен на дъмпинговия марж. Индийските производители износители се позоваха и на член 2.4 от Антидъмпинговото споразумение на СТО, съгласно който следва да се направи обективно сравнение между експортната цена и нормалната стойност. На тази основа те заявиха, че жалбоподателят е договорил с тях закупуването на много големи количества на много ниски цени в момента, в който той е подготвял жалбата, и че от това следва, че цените по тези сделки не са били определени коректно и по тази причина тези сделки не следва да се включват в изчисленията на дъмпинга.
(17)
Преди всичко следва да се отбележи, че фактът, че Антидъмпинговото споразумение на СТО позволява налагането на мито под пълния размер на дъмпинговия марж не поражда задължение за налагането на мито в такъв размер. Член 9, параграф 4 от основния регламент установява само задължение за ограничаване на антидъмпинговото мито до равнище, което е достатъчно за отстраняване на вредата. Нещо повече, липсват доказателства за това, че цените не са били свободно договорени между страните. Проверка на всички покупки, направени от въпросния жалбоподател, също показа, че цените, договаряни от двамата индийски производители износители, са в съответствие с цените, договорени от въпросния жалбоподател при покупки на съпоставими продукти от други доставчици. Освен това беше установено, че жалбоподателят е внасял разглеждания продукт от индийските производители износители в продължение на няколко години, а не само по време на РП. Нещо повече, един от производителите износители заяви в устно изслушване, председателствано от служителя по изслушванията, че фактурираните от него цени на името на въпросния жалбоподател са били структурно по-ниски от фактурираните на името на други клиенти. В заключение, няма доказателства, че цените не са били определени по справедлив начин само поради това, че продажбите са били направени на жалбоподател, и се потвърждава, че твърдението се отхвърля.
(18)
След оповестяването на временните и на окончателните мерки и двамата индийски производители износители подновиха искането си за корекция с цел вземане под внимание на конвертирането в друга валута в съответствие с член 2, параграф 10, буква й) от основния регламент, изтъквайки, че от ноември 2009 г. е налице трайно поскъпване на индийската рупия (INR) спрямо еврото (EUR), което е възможно да попречи на правилното изчисление на дъмпинга (вж. съображение 23 от регламента за временните мерки). И двамата производители износители потвърдиха, че техните продажни цени през втората половина на РП са били по-високи от тези през първата половина на РП, но заявиха, че тази тенденция се дължи изключително на увеличение на разходите за суровини и на общото подобрение на пазарните условия след края на икономическата криза и не отразява поскъпването на индийската рупия спрямо еврото. Освен това дружествата заявиха, че дори да са били в състояние да коригират редовно и на кратки интервали своите цени, никога не биха могли точно да предвидят промените в обменните курсове за бъдещ период.
(19)
Разследването показа, че въпреки постепенното поскъпване на индийската рупия спрямо еврото през втората половина на РП, цените, на които всеки индийски производител износител е извършвал продажби на основните продукти на няколко основни клиенти, всъщност са се променяли ежемесечно, по-специално през втората половина на РП. Поради това няма индикация за това, че цените на продажбите за Съюза не са могли да бъдат променяни в същото време, за да отразят и промените във валутните обменни курсове в рамките на 60 дни, както е предвидено в член 2, параграф 10, буква й) от основния регламент и член 2.4.1 от Антидъмпинговото споразумение на СТО. Тъй като в някои случаи цените често са били променяни, всяка промяна в обменните курсове също е можела да бъде отразена. Освен това, това показва, че пазарът на FOH като цяло е отворен за приемане на честите промени на цените. Поради това, дори в случаите когато цените са били променяни по-рядко, няма доказателства, че това не е било поради направения от страните търговски избор. Фактът, че цените могат бързо да бъдат приспособявани, за да отразят променените пазарни условия (в конкретния случай се твърди, че последните се дължат на промени във валутните обменни курсове), е дал на индийските производители износители възможността да вземат предвид тези промени в своите продажни цени, при желание от тяхна страна, което очевидно е било направено в редица случаи. С оглед на гореизложеното, корекция за валутното конвертиране не се приема и искането се отхвърля.
(20)
След оповестяването на временните мерки един производител износител от Индия заяви, че корекция като тази, отчитаща разликите в косвените данъци, предвидена в член 2, параграф 10, буква б) от основния регламент и направена по отношение на определени видове продукти, също така би трябвало да бъде направена и по отношение на продукти и смеси с дължина на веригата C12 и C14, тъй като платеното мито върху суровините, вложени при производството на тези продукти, се възстановява при износ на продукта. По време на разследването обаче не бе предоставена никаква информация, която да може да бъде проверена на място и да доказва, че впоследствие тези мита действително са били възстановявани. След оповестяването на окончателните мерки дружеството заяви, че неговите коментари не са били правилно разбрани и че всички суровини, използвани за производството на продукти и смеси с дължина на веригата C12 и C14, са били внесени безмитно. Тъй като се налага заплащането на косвен данък, ако тези суровини впоследствие бъдат включени в продукти, продавани на вътрешния пазар, дружеството заяви, че е необходимо да бъде направена корекция на нормалната стойност за тези специфични видове продукти. Представените по време на проверката доказателства обаче сочат, че специфичните суровини, които са необходими за производството на продуктовите видове с дължина на веригата C12 и C14 и които са били внесени безмитно по време на РП, са били достатъчни за производството само на сравнително малка част от продажбите на дружеството за износ на този продукт по време на РП. Затова е сигурно, че най-малко две трети от изнесения продукт с дължина на веригата C12 и C14 са били произведени чрез използване на суровини, за които са били платени вносни мита. Тъй като дружеството така и не представи никакви доказателства, които да сочат, че някоя от тези безмитно внесени суровини е била използвана за продажби за износ в Съюза, а не за продажби за износ в трети държави, горното твърдение се отхвърля.
(21)
При липсата на други коментари по отношение на сравнението, изложеното в съображения 20-23 от регламента за временните мерки се потвърждава.
1.4. Дъмпингов марж
(22)
При липсата на коментари относно изчислението на дъмпинговия марж, изложеното в съображения 24-26 от регламента за временните мерки се потвърждава.
(23)
Размерът на окончателно определения дъмпинг в процентно изражение от нетната цена CIF франко границата на Съюза, преди облагане с мито, е, както следва:
Дружество
Окончателен дъмпингов марж
Godrej Industries Limited
9,3 %
VVF Limited
4,8 %
Всички други дружества
9,3 %
2. Индонезия
2.1. Нормална стойност
(24)
След оповестяването на временните и на окончателните мерки един индонезийски производител износител заяви, че при определянето на рентабилността на сделките, търговските, общите и административните разходи (ТОА разходите) не е трябвало да бъдат разпределени между отделните сделки въз основа на оборота и че това е довело до констатацията за нерентабилност на редица сделки. Твърдението бе разгледано, но беше счетено за по-подходящо ТОА разходите да бъдат разпределени между отделните сделки въз основа на оборота, предвид естеството на тези разходи, а именно предвид обстоятелството, че те са по-тясно свързани със стойността, отколкото с обема. Следва да се отбележи, че общият размер на ТОА разходите, свързани с всеки вид продукт, остава същият, независимо от това кой от двата метода се използва за разпределянето на ТОА разходите в рамките на индивидуалните сделки. Накрая, сделките, по отношение на които производителят износител оспори резултатите от оценката за рентабилността, бяха преразгледани и отново се потвърди заключението, че сделките са били нерентабилни. Поради това горното искане се отхвърля.
(25)
Същият индонезийски производител износител заяви също така, че при определянето на нивото на печалбата, използвано при конструиране на нормалната стойност, следва да не се изключва печалбата от продажби, за които е установено, че не са били извършени при обичайни търговски условия на ниво вид на продукта, тъй като повече от 80 % от общият обем на продажбите на вътрешния пазар са донесли печалба. По отношение на това твърдение следва да се припомни, че определянето на това кои продажби са били извършени при обичайни търговски условия, става по видове продукти, както е обяснено в съображения 29-32 от регламента за временните мерки, тъй като това е най-подходящият начин продажните цени да съответстват точно на свързаните с тях производствени разходи. Освен това член 2, параграф 6 от основния регламент не изключва разделянето на продукта, предмет на разследването, на видове продукти, когато това е целесъобразно. Поради това продажбите, за които не е установено, че са били извършени при обичайни търговски условия, са изключени на ниво вид продукт при изчисляването на печалбата, която се взема под внимание при конструирането на нормалната стойност. Поради това горното искане се отхвърля.
(26)
Същият индонезийски производител износител заяви също така, че при конструирането на нормалната стойност за някои видове продукти, не е било направено приспадане във връзка с извършени корекции с цел привеждане на нормалните стойности обратно до равнище франко завода. Искането беше прието, а изчислението - съответно изменено.
(27)
При липсата на други коментари, отнасящи се до определянето на нормалната стойност, временните констатации в съображения 27-33 от регламента за временните мерки, коригирани, както е посочено в съображение 26 от настоящия регламент, с настоящото се потвърждават.
2.2. Експортна цена
(28)
След оповестяването на временните мерки един индонезийски производител износител заяви, че не е приведен нито един аргумент цената за свързаното с него дружество вносител в Съюза да бъде счетена за ненадеждна, и за конструирането на експортната цена, по отношение на такива продажби, в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент. В това отношение следва да се отбележи, че трансферните цени между свързани лица не се считат за надеждни, тъй като те биха могли да бъдат изкуствено определени на различни нива в зависимост от това кое би било по-изгодно за съответните свързани дружества. Поради тази причина конструирането на експортната цена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент, с използване на разумен марж на печалбата, независимо от действителната печалба в резултат на трансферните цени, предотвратява нарушаващите търговията последици, които могат да възникнат от трансферните цени. Поради това горното искане се отхвърля.
(29)
По отношение на експортните продажби за Съюза чрез свързани вносители, намиращи се в Съюза, след оповестяването на временните мерки и двамата индонезийски износители заявиха, че маржът на печалбата, използван при конструиране на експортната цена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент, е бил неподходящ. И двамата изтъкнаха, че данните за печалбата, използвани на етапа на формулиране на временните констатации, са се отнасяли само до един оказал частично съдействие вносител и не са били проверени, поради което не са били надеждни. По тази причина те предложиха да се използва печалба в размер на 5 %, както това е направено при други разследвания. Предвид ниското ниво на съдействие от страна на независими вносители при настоящото разследване, горният аргумент се приема и беше приложено ниво на печалбата от 5 %, което е в съответствие с нивата на печалба, използвани при предходни разследвания в същия сектор.
(30)
При липсата на други коментари по отношение на сравнението, изложеното в съображения 34-36 от регламента за временните мерки, коригирано както е посочено в съображение 29 от настоящия регламент, се потвърждава.
2.3. Сравнение
(31)
След оповестяването на временните мерки и двамата индонезийски износители отбелязаха, че не е трябвало да се прави никаква корекция за разлики в комисионите в съответствие с член 2, параграф 10, буква и), що се отнася до продажбите, извършени чрез съответните свързани търговци в трета държава. И двете дружества изтъкнаха, че техните производствени дружества в Индонезия и съответните свързани търговци в Сингапур представляват единен стопански субект и че търговците в третата държава действат като експортен отдел на свързаните с тях индонезийски дружества. И в двата случая обаче вътрешните продажби, а също и някои експортни продажби за трети държави, са фактурирани непосредствено от производителя в Индонезия, а търговците в Сингапур получават специфична комисиона. По отношение на едно от индонезийските дружества комисионата е упомената в договор, обхващащ само експортни продажби. Освен това търговците в третата държава продават и продукти, произведени от други производители, в един от случаите - също от несвързани производители. Поради това и двамата свързани търговци в Сингапур явно изпълняват функции, които са сходни с тези на представител, работещ на базата на комисиона. Поради това горното искане се отхвърля.
(32)
След оповестяването на окончателните мерки индонезийското правителство и един индонезийски производител износител повториха твърдението за единен стопански субект, посочен в предходното съображение. Те изтъкнаха, че по дело Matsushitа/Съвета (4) Съдът е постановил, че фактът, че производителят изпълнява определени функции по продажби, не означава, че дружество-производител и търговско дружество не могат да представляват единен стопански субект. Освен това те също така заявиха, че продажбите на трети държави, които се извършват от износителя директно, без участието на търговеца в Сингапур, представляват само малък процент от продажбите за износ и че в решението по делото Interpipe (5) Първоинстанционният съд е постановил, че малкият обем на осъществените от производителя преки продажби не подкрепя твърдението, че не е имало единен стопански субект. На последно място, те изтъкнаха, че по делото Canon/Съвета (6) фактът, че филиал за продажби също така е действал като дистрибутор на продукти на други дружества, не променя констатацията за единен стопански субект.
(33)
Макар че по делото Matsushitа /Съвета Съдът е постановил, че институциите в този случай са можели да заключат, че даден производител, заедно с едно или повече дистрибуторски дружества, които той контролира, представлява стопански субект, макар той самият да изпълнява определени функции по продажби, от това не следва непременно, че е налице задължение даден производител и свързаните с него дружества за продажби да се разглеждат като единен стопански субект. Освен това, за разлика от индонезийския производител износител, самият производител по делото Matsushitа /Съвета не е правил преки продажби. На второ място, в решението по делото Interpipe фактът, че осъществените от производителя износител преки продажби са представлявали само ограничен процент от общия обем на продажбите в Съюза, е бил само един от аспектите, анализирани от Първоинстанционния съд. По-важното е, че Съдът подчерта факта, че тези преки продажби са били извършени на новите държави-членки само в течение на един преходен период. Обратно, в настоящия случай наличните данни указват, че преките продажби на производителя на определени трети държави не са временни, а - поне по принцип - са структурни, т.е. постоянни. Освен това за всеки от засегнатите производители тези продажби представляват значителен процент от неговите продажби на вътрешния пазар. На последно място, по делото Canon/Съвета продажбите на филиала за продажби на производителя износител на вътрешния пазар са включвали и други продукти, които са се продавали само под различно наименование на марката, но въпреки това всички са били произведени от самия производител износител. Поради това горното твърдение отново се отхвърля.
(34)
Едно индонезийско дружество освен това заяви, че дори да не бъде възприето виждането за единен стопански субект, Комисията е наложила „двоен марж“ чрез приспадане от експортната цена за независими клиенти в Съюза както на печалбата за свързания вносител в Съюза, така и на комисионата за свързания търговец в третата държава. И двете обаче са били взети предвид за различни цели и са били приспаднати поотделно. Както е обяснено в съображение 28, при експортни продажби чрез свързани вносители в Съюза, експортната цена е конструирана в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент въз основа на цената, на която внесените продукти са били препродадени за първи път на независим купувач. В тези случаи е необходима корекция, която да отчете начислената печалба, с цел да се определи надеждна експортна цена на ниво границата на Съюза. Обратно на това, комисионата за свързания търговец в третата държава е приспадната в съответствие с член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент. Поради това горното твърдение се отхвърля.
(35)
Освен това дружеството заяви, че в случай че експортната цена трябва да се коригира, за да се вземе под внимание комисионата на свързания търговец в третата държава в съответствие с член 2, параграф 10, буква и), следва да се направи идентична корекция по отношение на нормалната стойност, тъй като този търговец е координирал също така продажби на вътрешния пазар. Писменият договор между търговеца и производителя в Индонезия обаче обхваща само експортни продажби. Освен това продажбите на вътрешния пазар са фактурирани от дружеството в Индонезия. Поради това горното искане се отхвърля.
(36)
По отношение на корекцията в съответствие с член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент се счита за целесъобразно да се използва разумен марж на печалбата, независимо от действителната печалба в резултат на трансферни цени, за да се предотвратят нарушаващите търговията последици, които могат да възникнат от трансферните цени. Поради това действителните маржове на печалбата на търговците в третата държава, които бяха използвани на етапа на формулиране на временните констатации, бяха заменени с печалба в размер на 5 %, която се счита за разумна печалба при дейностите, извършвани от търговски дружества в химическия сектор, както беше направено в предишните случаи. (7)
(37)
Друго индонезийско дружество заяви, че Комисията е приспаднала на два пъти разходите за комисиони, свързани с продажбите, осъществени чрез негов свързан вносител в Съюза. Дружеството изтъкна, че корекция както за сметка на ТОА разходите на свързания вносител, така и за сметка на разходите за комисиони като пряк разход по реализацията, е направена при конструиране на експортната цена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент. Тъй като разходите за комисиони вече са включени в ТОА разходите, това е довело до двойно приспадане на разходите за комисиони. Бе констатирано, че това твърдение е основателно и изчислението беше съответно изменено.
(38)
Едно дружество отново настоя за корекция поради разлики във физичните характеристики с аргумента, че то изнася за Съюза продукта, предмет на разследването, както в течно, така и в твърдо състояние, докато на вътрешния пазар го продава само в твърдо състояние, и че цените на продукта, предмет на разследването, в течно състояние са по-ниски, отколкото цените на същия продукт в твърдо състояние (вж. съображение 39 от регламента за временните мерки). В подкрепа на това твърдение дружеството представи копие от две фактури за продажби на други експортни пазари. Тези доказателства обаче не можаха да бъдат проверени на този късен етап от процедурата, нито беше възможно да се установи приложимостта на изтъкнатата разлика спрямо всички случаи, в които съществуваха споменатите по-горе разлики във физичните характеристики. Поради това горното искане се отхвърля.
(39)
След оповестяването на временните мерки един индонезийски износител заяви, че лихвеният процент, използван в регламента за временните мерки за изчисляване на кредитните разходи на свързания с него вносител в Съюза, е непропорционален и предложи да бъде използван лихвен процент, основаващ се на данните за РП, публикувани от Deutsche Bundesbank. Тъй като лихвеният процент, използван в регламента за временните мерки за изчисляване на кредитните разходи на това дружество, е основан на информация, предоставена от други страни, поради което отразява тяхното конкретно финансово състояние, а не непременно това на въпросния свързан вносител, искането беше прието и беше извършена съответна промяна в изчислението.
(40)
При липсата на други коментари относно сравнението, временните констатации в съображения 37-40 от регламента за временните мерки - коригирани както е обяснено в съображения 36, 37 и 39 от настоящия регламент - се потвърждават.
2.4. Дъмпингов марж
(41)
При липсата на други коментари относно изчислението на дъмпинговия марж, изложеното в съображения 41 и 42 от регламента за временните мерки се потвърждава.
(42)
Размерът на окончателно определения дъмпинг в процентно изражение от нетната цена CIF франко границата на Съюза, преди облагане с мито, е, както следва:
Дружество
Временен дъмпингов марж
P.T. Ecogreen Oleochemicals
7,3 %
P.T. Musim Mas
5,4 %
Всички други дружества
7,3 %
3. Малайзия
3.1. Нормална стойност
(43)
След оповестяването на временните мерки един от малайзийските производители износители заяви, че оценката на рентабилността в рамките на оценяването при обичайни търговски условия (вж. съображение 46 от регламента за временните мерки) не е трябвало да се основава на среднопретеглените годишни производствени разходи, а че, предвид всекидневните колебания в цените на основните суровини, за тази цел следва да се използва индивидуалният размер на разходите за всяка сделка на вътрешния пазар. По отношение на това твърдение следва да се подчертае, че последователна практика на Комисията е да използва среднопретеглените производствени разходи като показател при оценката на рентабилността. Този формат е следван от дружеството в неговия отговор на изпратения въпросник и залегна в основата на извършената проверка на място, при която отчетените от дружеството данни бяха сверени с неговите счетоводни отчети. Искането за прилагане на подход, основаващ се на производствените разходи за отделните сделки, който представлява значително отклонение от обичайната практика на Комисията, беше предявено за първи път в коментарите на дружеството по документа с временните мерки, поради което съответните данни не можаха да бъдат проверени на място. Следва също да се отбележи, че разходните ведомости за отделните сделки, представени от дружеството в подкрепа на неговите твърдения, до голяма степен се основават на разчетни данни, поради което не предоставят по-точни и представителни разходни данни в сравнение с първоначално предоставените от дружеството и проверени на място. Накрая, следва да се отбележи, че структурата на представената нова разходна ведомост не позволява сверка с онази част от управленските отчети, която беше проверена на място. Поради това горното твърдение се отхвърля.
(44)
Малайзийският износител без продажби на вътрешния пазар (вж. съображение 51 от регламента за временните мерки) заяви, че използваният при изчисляване на нормалната стойност размер на ТОА разходите и на печалбата не следва да се основава на среднопретеглената стойност на действителните суми, определени за другите двама производители износители, продаващи сходния продукт на малайзийския пазар. Дружеството заяви, че тези данни не са представителни, тъй като дружеството използва различни методи на производство, включващи различни основни суровини. По отношение на това твърдение следва да се припомни, че при изчисляването на нормалната стойност са използвани собствените производствени разходи на дружеството. Само сумите за ТОА разходите се основаваха на данните, получени от другите двама малайзийски производители износители. Що се отнася до размера на печалбата, същият беше определен, както е обяснено в съображение 45 от настоящия регламент. На второ място, дружеството не успя да обясни предполагаемото въздействие на използвания метод на производство върху ТОА разходите. Освен това следва да се отбележи, че само ограничена част от производството на дружеството се основава на метод на производство, за който се твърди, че е различен, докато съществена част от производството се произвежда със същия производствен процес и с използване на същите основни суровини, както в случая с другите двама малайзийски производители. Поради това беше направено заключението, че дружеството не успя да докаже, че използваните данни не са представителни, и твърдението в тази връзка се отхвърля.
(45)
Същият малайзийски износител освен това заяви, че ако Комисията все пак използва данните от другите двама износители за установяване на ТОА разходите, тези данни следва да се основават на среднопретеглените стойности, свързани с всички сделки на вътрешния пазар на тези производители износители, а не само с печелившите сделки. По принцип това искане беше прието. Така, по отношение на ТОА разходите е потвърдено, че при конструирането на нормалната стойност са използвани среднопретеглените ТОА разходи за всички сделки на вътрешния пазар на двамата малайзийски производители износители. Данните, използвани при това изчисление, бяха проверени по време на посещения за проверка в съответните малайзийски дружества. Що се отнася до определянето на печалбата, следва да се отбележи, че не беше възможно да се определи конкретен размер на печалбата въз основа на сумите, изразходвани и реализирани от другите двама производители износители. Подобен начин на изчисление действително води до обща сума с отрицателен знак. Поради това не беше възможно на тази основа да бъдат установени данни за печалба. Във връзка с това се отхвърля твърдението на малайзийския износител, че при конструирането на нормалната стойност като сума на печалбата може да се използва отрицателна сума. В действителност понятието за печалба по необходимост предполага съществуването на положителна сума. Разгледан беше също така въпросът дали сумата на печалбата може да бъде установена въз основа на рентабилните продажби на производителя износител в Малайзия, но този подход беше отхвърлен, тъй като би бил в противоречие с направените от СТО констатации по случая с вноса на памучно спално бельо от Индия (8). Поради това, в съответствие с член 2, параграф 6, буква в) от основния регламент изчисляването на печалбата трябва да се основава на всеки друг обоснован метод, а при липсата на всякакви други налични данни дългосрочната процентна ставка на търговската лихва в Малайзия бе преценена като най-подходяща основа за установяване на печалбата. Този метод беше счетен за умерен, обоснован и най-подходящ по смисъла на член 2, параграф 6, буква в) от основния регламент. Следва да се отбележи, че така установеният марж на печалбата не превишава печалбата, реализирана от други производители износители от продажбите на продукти от същата обща категория на вътрешния пазар на страната на произход.
(46)
При липсата на други коментари, отнасящи се до определянето на нормалната стойност, временните констатации в съображения 44-51 от регламента за временните мерки, с изключение на изменението, обяснено в съображение 45 от настоящия регламент, се потвърждават.
3.2. Експортна цена
(47)
Що се отнася до експортните продажби за Съюза чрез свързани вносители, установени в Съюза, след оповестяването на временните мерки двамата индонезийски износители заявиха, че маржът на печалбата, използван за конструиране на експортната цена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент, е неподходящ. Едното от дружествата представи в подкрепа на твърденията си данни за рентабилността през РП на някои от европейските си несвързани търговци. В това отношение следва да се отбележи, че тези данни не могат да бъдат считани за представителни, тъй като търговската дейност на въпросните стопански субекти обхваща широк набор от химически продукти, а в единия от случаите търговецът е и производител. Поради това те са отхвърлени като надежден критерий. Второто дружество заяви, че свързаният с него вносител в Съюза не би следвало да се третира като дистрибутор, а като свързан представител, поради което корекцията на ТОА разходите и на печалбата при конструирането на експортната цена не следва да превишава процента на обичайната комисиона, предоставяна на независимите търговски представители в този сектор. Дружеството представи своите споразумения с независимите представители като база за сравнение. Твърдението беше доразвито след оповестяването на окончателните мерки с аргумента, че в случая с волфрамовите електроди (9) печалбата на един свързан вносител е била счетена за надеждна и е била приета при конструирането на експортната цена. В отговор на това твърдение следва да се отбележи, че в член 2, параграф 9 от основния регламент не се предвижда различно третиране на свързаните вносители, за които се твърди, че действат като дистрибутори, от една страна, и на вносителите, за които се твърди, че действат като представители, от друга.
Член 2, параграф 9 изисква корекции, за да се вземат под внимание всички разходи, направени между вноса и препродажбата, както и получените печалби. Освен това следва да се отбележи, че разследването показа, че свързаното дружество се намира в Съюза. То обслужва, inter alia, клиентските поръчки и фактурирането на разглеждания продукт, произвеждан от свързания с него износител, а също така отговаря за изпълнението на формалностите по митническото оформяне на територията на Съюза. Следва да се отбележи, че обстоятелството, че определени дейности се извършват от свързания износител преди вноса, не означава, че експортната цена не може да бъде конструирана на основата на цената на препродажбата на първия независим клиент с необходимите корекции в съответствие с член 2, параграф 9. Различията във функциите, изтъкнато от дружеството, в сравнение с други свързани вносители обикновено намират отражение в ТОА разходите, когато Комисията е използвала действителни данни на дружеството. Поради това горното твърдение не може да бъде прието. Освен това следва да се отбележи, че в случая с посочените по-горе волфрамови електроди свързаният вносител е бил допълнително интегриран в произвеждания от свързаната група продукт надолу по веригата и също така е упражнявал и други дейности, освен тези на търговско дружество. Поради това, по отношение на такава сложна структура, беше установено, че печалбата на независимите вносители не е достатъчно представителна. Ситуацията в този случай не е съпоставима с положението на въпросния малайзийски свързан вносител, който изпълнява само търговски функции. При все това, поради причините, обяснени в съображение 29, въпросният марж на печалбата е коригиран на 5 %. При липсата на други коментари, отнасящи се до определянето на експортната цена, временните констатации в съображения 52-54 от регламента за временните мерки, изменени, както е обяснено по-горе, се потвърждават.
3.3. Сравнение
(48)
След оповестяването на временните мерки един малайзийски износител повтори твърдението си (вж. също съображение 57 от регламента за временните мерки), че свързаният с него вносител в Съюза всъщност е експортен отдел на производителя и че ако бъдат направени пълни корекции по отношение на ТОА разходите и размера на печалбата, в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент, това би довело до прекомерни приспадания при определяне на експортната цена франко завода. Дружеството заяви, че като алтернативна мярка подобна корекция следва да бъде направена при изчисляване на нормалната стойност. Твърдението беше отново подновено в коментара, представен след оповестяването на окончателните мерки. Не бе представен обаче нов аргумент, който да доведе до промяна на заключенията в това отношение. По-специално следва да се припомни, че свързаното дружество е издавало фактури на клиенти в Съюза и че е получавало плащания от клиенти в Съюза. Следва също така да се отбележи, че извършваните от свързаното дружество продажби са включвали надценка. Също така финансовите отчети на свързаното дружество показаха, че то е покривало обичайните ТОА разходи, понасяни между вноса и препродажбата. Поради това свързаното дружество действително осъществява типичните функции на вносител. Накрая, следва да се отбележи, че производителят от Малайзия също така е извършвал преки продажби на независими клиенти в Съюза и други държави. По последния въпрос дружеството се позова на решението по делото Interpipe с аргументи, подобни на приведените от индонезийските производители износители. Поради причините, вече разяснени в съображение 33 от настоящия регламент, обстоятелствата в този случай са различни от обстоятелствата, обсъждани в решението Interpipe. Освен това твърдението на малайзийския износител, че независимите продажби на дружеството са били договорени от свързания с него вносител в Съюза, действащ в качеството на отдел по експортните продажби на малайзийското дружество, противоречи на обяснението, дадено по време на посещението за проверка, когато вместо това беше подчертана ключовата роля, която е изиграло дружеството майка в Япония в този контекст. Посочените по-горе констатации доведоха до заключението, че корекцията по отношение на ТОА и печалбата следва да се запази и не е оправдана подобна корекция при изчисляването на нормалната стойност.
(49)
Същото дружеството заяви още, че при повторното конструиране на експортната цена двукратно са били приспаднати някои разходи по реализацията на свързания с него вносител. Изчисленията бяха проверени и съответно коригирани, тъй като твърдението бе счетено за обосновано.
(50)
Един от малайзийските износители заяви, че сравнението между нормалната стойност и експортната цена не следва да се основава на видовете продукти, идентифицирани с контролен номер на продукта (КНП), а на данните, предоставени от продуктовите кодове на самите дружества. Според това дружество използваните в хода на разследването КНП не отразявали достатъчно подробно специфичните особености на производствения процес и различията в разходите и цените. В подкрепа на това твърдение дружеството се позовава на някои свои продукти, които са произведени чрез използване на различни производствени процеси и различни основни суровини, което е довело до по-високи разходи за единица продукция. Следва да се отбележи, че това твърдение не беше повдигнато нито на предварителния етап от разследването, нито по време на проверката на място. Освен това използването на собствените продуктови кодове на дружеството при изчисляването не би разрешило проблема с различните методи на производство, тъй като едни и същи производствени кодове на дружеството са били използвани и за продукти, произведени чрез различни производствени процеси. Поради това горното искане се отхвърля.
(51)
При липсата на коментари, отнасящи се до сравнението, временните констатации в съображения 55-58 от регламента за временните мерки, изменени както е обяснено в съображение 49 от настоящия регламент, се потвърждават.
3.4. Дъмпингов марж
(52)
След оповестяването на временните мерки един малайзийски производител, който не е изнасял за Съюза, направи коментар на съображение 60 от регламента за временните мерки, твърдейки за съществуването и на други производители на разглеждания продукт в Малайзия. В това отношение следва да се отбележи, че съществуването на допълнителен производител в Малайзия, който не осъществява износ за Съюза, не променя заключението по отношение на нивото на сътрудничество в Малайзия, тъй като не бе представено доказателство, че разследваните дружества не са отчитали целия износ на разглеждания продукт за Съюза през РП. Освен това същият малайзийски производител разкритикува факта, че производители като него, които не са изнасяли за Съюза през РП, ще бъдат обект на остатъчна ставка на митото. В това отношение трябва да се отбележи, че дружествата, които не са изнасяли за Съюза по време на РП, не могат да имат индивидуална ставка на митото. Въпреки това веднага след като тези дружества започнат да изнасят, или встъпят в неотменимо задължение да продават на Съюза, те могат да кандидатстват за преразглеждане за новоизносители в съответствие с член 11, параграф 4 от основния регламент, което може да доведе до индивидуален марж на митото, ако са изпълнени условията, определени в посочения член.
(53)
Един от малайзийските производители заяви, че CIF стойността, използвана като основа за изчислението на процента на дъмпинговия марж, не следва да се основава на цената, декларирана пред митницата, а следва да се изчисли, изхождайки от препродажната цена с приспаднати от нея всички разходи след вноса в Съюза. Тъй като цената CIF е била използвана за основа на декларациите за митническата стойност на границите на Съюза и видимо не е била невярно декларирана, същата цена трябва да се използва и за основа при изчисляването на процента на дъмпинговия марж. Дружеството заяви, че съществува разлика във времето между свързаните доставки от Малайзия и митническото освобождаване за целите на препродажбите в Съюза. Въпреки това, дори фактурите за митническо освобождаване да са издадени на по-късен етап, на цени, които следват FIFO метода на фондовата оценка, именно трансферната цена, а не цената на препродажбата, служи като основа за изчисляване на митническата стойност. Поради това горното твърдение се отхвърля.
(54)
При липсата на други коментари относно изчислението на дъмпинговия марж, изложеното в съображения 59 и 60 от регламента за временните мерки се потвърждава.
(55)
Размерът на окончателно определения дъмпинг в процентно изражение от нетната цена CIF франко границата на Съюза, преди облагане с мито, е, както следва:
Дружество
Окончателен дъмпингов марж
KL-Kepong Oleomas Sdn. Bhd.
3,3 %
Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd.
5,3 %
Fatty Chemicals Malaysia Sdn. Bhd.
5,7 %
Всички други дружества
5,7 %
Г. ВРЕДА
1. Предварителни бележки
(56)
След публикуването на регламента за временните мерки бе установено, че е необходимо да бъдат направени незначителни корекции на данните за потреблението поради техническа грешка. Това доведе до незначителни промени в обема на продажбите, пазарния дял на промишлеността на Съюза и пазарния дял на засегнатите държави. Тези корекции обаче нямат съществено въздействие върху тенденциите и заключенията, направени по отношение на потреблението, обема на продажбите, пазарния дял на промишлеността на Съюза и пазарния дял на засегнатите държави на пазара на Съюза през разглеждания период.
2. Производство на Съюза и промишленост на Съюза
(57)
Както е споменато в съображение 62 от регламента за временните мерки, бе установено, че сходният продукт е бил произведен от двамата жалбоподатели и от дребни производители в Съюза. Както е посочено в съображения 11 и 12 от настоящия регламент, производителите на FOH, съдържащи разклонени изомери, бяха изключени от определението за производство на FOH в Съюза. Въпреки фактическото положение, обяснено в съображение 58 от настоящия регламент, определението за промишлеността на Съюза, дадено в съображения 62 и 63 от регламента за временните мерки, се потвърждава.
(58)
Единият от двамата жалбоподатели е бил погълнат от дружество, което участва в настоящата процедура като потребител. Този жалбоподател зае неутрална позиция след публикуването на регламента за временните мерки.
(59)
Във връзка с това някои страни поставиха под въпрос степента на подкрепа или поддръжка, с които се ползва разследването, заявявайки, че подкрепата за разследването трябва да се запази по време на цялото разследване.
(60)
Анализът на това твърдение показа, че другият жалбоподател представлява над 40 % от общото производство на Съюза, което означава, че повече от 25 % от общото производство на Съюза и 100 % от производителите на FOH в Съюза изразяват своята подкрепа за жалбата или несъгласието си с нея. Следователно изискуемите по член 5, параграф 4 от основния регламент прагови стойности в размер на 25 % и 50 % са спазени изцяло и наличието на поддръжка може да бъде потвърдено.
(61)
Някои от страните заявиха, че след като и двамата жалбоподатели са внасяли разглеждания продукт по време на РП, те не трябва да бъдат разглеждани като част от производството на Съюза. Проверката показа обаче, че количеството продукт, внесено от тези дружества от засегнатите държави, в процентно изражение е било несъществено в сравнение със собственото им производство на сходния продукт. Освен това този внос е имал преди всичко временен характер. Поради това може да бъде потвърдено, че основната дейност на тези дружества се заключава в производството и продажбите на сходния продукт. Поради това съображения 62 и 63 от регламента за временните мерки се потвърждават.
3. Потребление в Съюза
(62)
При липсата на коментари за потреблението в Съюза, съображения 64-66 от регламента за временните мерки се потвърждават.
4. Внос в Съюза от засегнатите държави и подбиване на цените
4.1. Кумулиране
(63)
Редица страни възразиха срещу извършената в регламента за временните мерки кумулативна оценка за трите засегнати държави. Според тях не са изпълнени условията за кумулиране, изложени в член 3, параграф 4 от основния регламент. По-конкретно, те твърдят, че установеното подбиване с отрицателен знак при една от държавите изключва възможността за кумулация. Освен това те изтъкнаха, че по време на разглеждания период и при трите държави износителки тенденциите по отношение на обема на продажбите са се различавали и че достъпът до суровини и суровините, използвани в трите държави износителки, също са били различни. И на последно място, беше отбелязано, че експортните продажби от една от засегнатите държави са били движени от свързани дружества. По тяхно мнение са съществували различни условия за конкуренция между засегнатите държави на пазара на Съюза. Член 3, параграф 4 от основния регламент гласи, че когато вносът на определен продукт от повече от една държава е едновременно предмет на антидъмпингово разследване, въздействието на такъв внос се оценява кумулативно, само ако се установи, че: а) дъмпинговият марж, определен спрямо вноса от всяка държава, е по-висок от маржa de minimis, както е определен в член 9, параграф 3 от посочения регламент, и обемът на този внос от всяка държава не е несъществен; и б) кумулативна оценка на ефекта от вноса е допустима от гледна точка на условията за конкуренция между внесените продукти и условията на конкуренция между внесените продукти и сходния с тях продукт с произход от Съюза.
а)
Както е обяснено в точка 4.3.2 от регламента за временните мерки, обемът на дъмпинговия внос от всяка държава не е несъществен и наличието на дъмпингов внос е останало значително по време на разглеждания период.
б)
Беше установено, че условията за конкуренция и ценоопределянето в засегнатите държави са подобни, що се отнася до внесените продукти и сходния продукт, по-специално по време на РП. Както е обяснено в съображение 127 от регламента за временните мерки, нивата на отстраняване на вредата, установени за засегнатите държави, бяха значително над прага de minimis от 2 %. Оттук следва, че подбиването на цените не отразява точно ситуацията, която би настъпила на пазар, характеризиращ се с реална конкуренция при цените. Освен това каналите за продажба и ценовите тенденции при всяка от засегнатите държави бяха подложени на анализ и беше установено, че са сходни, както е показано в таблицата по-долу. Цените на вноса от разглежданите държави следват низходяща тенденция и бяха особено ниски по време на РП, в сравнение със средните цени на промишлеността на Съюза.
Реализиран внос по данни на Евростат (със съответна корекция, така че да бъде обхванат единствено разглежданият продукт)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Средна цена в EUR/тон (Малайзия)
911
944
799
857
Индекс: 2007 г. = 100
100
104
88
94
Годишно изменение (в %)
3,6
-15,4
7,3
Средна цена в EUR/тон (Индонезия)
996
1 169
899
912
Индекс: 2007 г. = 100
100
117
90
92
Годишно изменение (в %)
17,3
-23,1
1,4
Средна цена в EUR/тон (Индия)
997
1 141
897
915
Индекс: 2007 г. = 100
100
114
90
92
Годишно изменение (в %)
14,4
-21,4
2,1
(64)
Вследствие на това изложеното в съображения 67-70 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.2. Обем, цена и пазарен дял на дъмпинговия внос от засегнатите държави
(65)
При липсата на коментари относно обема, цената и пазарния дял на дъмпинговия внос от засегнатите държави, изложеното в съображения 71-73 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.3. Подбиване на цените
(66)
Някои страни заявиха, че съществуват разлики в цените на суровините между FOH, произведени от естествени масла и мазнини, и FOH, произведени от синтетични източници като сурово или минерално масло, и че е трябвало да бъде въведен допълнителен критерий, свързан с контролния номер на продукта (КНП), за да се вземат под внимание разликите в производствените разходи, произтичащи от различните производствени процеси. КНП обаче се определят въз основа на индивидуалните характеристики на всяка подкатегория позиции, която попада в обхвата на определението на разглеждания продукт, а не въз основа на цената на всяка от тези позиции. Освен това беше установено, че няма съществена разлика по отношение на основните характеристики на FOH, произведени от естествени масла и мазнини, и FOH, произведени от сурови или минерални масла, нито разликата в производствените разходи е такава, че да оправдае евентуална диференциация от гледна точка на КНП. Поради това твърдението се отхвърля.
(67)
Някои страни заявиха, че конкретните данни, използвани за отразяване на разходите, последващи вноса, възлизащи на около 3 % от цената на вноса, използвани за установяване нивото на подбиване на цените от засегнатите държави, са неясни и не изглежда да са подходящи за конкретния случай. От проверената по време на разследването информация стана ясно обаче, че страните вносителки, в лицето на вносители и потребители, е трябвало да заплатят последващите разходи след вноса на продукта в посочения размер, за да бъде пуснат разглежданият продукт в свободно обращение на пазара на Съюза. Освен това страните не представиха никакви доказателства, които да сочат, че разходите след вноса не са били правилно установени в конкретния случай. Поради това горното твърдение бе отхвърлено. Методиката, използвана за изчисляване на подбиването на цените и описана в съображения 74 и 75 от регламента за временните мерки, се потвърждава.
5. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
5.1. Предварителни бележки
(68)
Въпреки споменатата в съображение 58 промяна в собствеността, бе прието, че данните, предоставени от оттеглилия се жалбоподател и проверени в помещенията на същия, не следва да бъдат автоматично изключени от анализа на вредата, тъй като неговото производство продължава да бъде част от производството на Съюза.
(69)
Някои страни заявиха, че някои данни, предоставени от промишлеността на Съюза, в частност по отношение на закупени от тях количества от разглеждания продукт с произход от Индия, Малайзия и Индонезия, следва да бъдат изключени от анализа на вредата и изчислението на маржа на вредата, тъй като всякаква претендирана вреда, свързана с тяхното закупуване, била самопричинена. Въпреки това, както е посочено в съображение 63 от регламента за временните мерки, те са били закупени главно поради временното затваряне на един от производствените обекти на един производител. Освен това тези покупки са незначителни в сравнение с общия обем на производството на жалбоподателите. Поради това не са съществували никакви наложителни причини за изключване на осъществените от посочените производители покупки от анализа на вредата или от изчислението на нивото на отстраняване на вредата.
(70)
Предварителните бележки, споменати в съображение 76 от регламента за временните мерки, се потвърждават.
5.2. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета, обем на продажбите и пазарен дял
(71)
При липсата на коментари относно производството, производствения капацитет, използването на капацитета, обема на продажбите и пазарния дял на промишлеността на Съюза, съображения 77-81 от регламента за временните мерки се потвърждават.
5.3. Средни цени за единица продукция на промишлеността на Съюза
(72)
След публикуването на регламента за временните мерки бе установено, че поради техническа грешка трябва да се направят корекции на средните цени за единица продукция на промишлеността на Съюза. Таблицата по-долу показва, след извършената корекция, тенденцията в цената за единица продукция на промишлеността на Съюза по време на разглеждания период.
Цена за единица продукция, продажби на несвързани клиенти в Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Индекс: 2007 = 100
100
123
102
96
Годишно изменение (в %)
22,6 %
-16,9 %
-5,3 %
Източник: отговори на въпросника
(73)
Обратно на това, което е посочено в съображение 84 от регламента за временните мерки, цените на промишлеността на Съюза са намалели с 4 % по време на разглеждания период. Спадът е значителен от 2008 до 2009 година и е последван от допълнителен спад по време на РП. През този период продажните цени са намалели общо с 22 %. Горната промяна с нищо не променя извода за икономическото състояние на промишлеността на Съюза; при липсата на коментари по отношение на средните цени за единица продукция на промишлеността на Съюза, съображения 82 и 83 от регламента за временните мерки се потвърждават.
5.4. Складови наличности; заетост, заплати и производителност; рентабилност, парични потоци, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитали, растеж, размер на действителния дъмпингов марж
(74)
Някои страни заявиха, че не е било възможно промишлеността на Съюза да е понесла вреда, тъй като дружествата, които са част от промишлеността на Съюза, са вертикално интегрирани и са внасяли разглеждания продукт от трети държави. Поради това те са могли да използват внасяния продукт за своето производство надолу по веригата и да продават своята нерентабилна продукция.
(75)
Следва да се отбележи, че в някои антидъмпингови разследвания производителите от рода на производителите на стомана и производителите на химични продукти, включени в определението за промишленост на Съюза в тези случаи, имат дейност надолу по веригата и че част от производството им на разглеждания продукт е предназначено за собствено потребление. Въпреки това в подобна ситуация разследването за евентуално наличие на съществена вреда за промишлеността на Съюза засяга изключително производството и продажбите на разглеждания продукт. В конкретния случай съществена вреда е установена в сектора на разглеждания продукт, както е обяснено в съображения 77-93 от регламента за временните мерки. Страните не представиха никакво доказателство, което да покаже, че констатациите в тези съображения не са верни и че промишлеността на Съюза не е понесла съществена вреда по време на РП. Поради това горното твърдение се отхвърля.
(76)
Някои страни заявиха, че затварянето на някои производствени мощности на жалбоподателите дават лъжлива картина за понесената от тях, по техни собствени твърдения, вина. Те изтъкват аргумента, че други производители в Съюза са с принос за капацитета, с който разполага Съюзът, и че капацитетът на промишлеността на Съюза е нараснал благодарение на инвестициите в нови мощности. Това едва ли свидетелства за промишленост, на която е била нанесена вреда. Други страни заявиха, че намаляването на инвестиции не е синоним на вреда, а означава преместване на производството извън Съюза.
(77)
Разследването установи в съображение 78 от регламента за временните мерки, че производственият капацитет на промишлеността на Съюза се е увеличил с 9 % през 2008 г., но след това отново е намалял с 10 % по време на РП. Това развитие е резултат на решения, взети с цел да се отговори на конкуренцията от страна на засегнатите страни, като последвалите случаи на временно затваряне също се дължат на натиска, упражняван от дъмпинговия внос. По отношение на инвестициите, в съображение 89 от регламента за временните мерки беше установено, че инвестициите от страна на промишлеността на Съюза на територията на Съюза са намалели с 35 % през разглеждания период. Това е единият от няколкото фактори за вредата, които позволиха в съображения 92 и 93 от регламента за временните мерки да се направи заключението, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по време на РП.
(78)
При липсата на други коментари относно стоковите наличности, заетостта, заплатите и производителността, рентабилността, паричните потоци, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите и способността за привличане на капитали, растежа и размера на действителния дъмпингов марж, съображения 85-91 от регламента за временните мерки се потвърждават.
5.5. Развитие след РП
(79)
Някои страни изтъкнаха липсата на доказателства за съществена вреда, причинена на промишлеността на Съюза, и че обстоятелството, че единият от първоначалните двама жалбоподатели е оттеглил своята подкрепа за разследването, свидетелства за това, че не ѝ е била причинена вреда. Изтъкнато беше също така, че показателите за вреда, що се отнася до другия жалбоподател, не сочат картина за вреда.
(80)
Следва да се отбележи, че въпросното дружество не се противопостави на разследването, но зае неутрална позиция. Поради това, както е обяснено в съображение 57, все пак бе сметнато за целесъобразно двамата производители от Съюза да се разглеждат като част от производството на Съюза.
(81)
Беше изказано твърдението, че е отбелязан забележим ръст на цените в периода след РП и че тези ценови тенденции през посочения период веднага ще доведат до печалба за жалбоподателите, които сами обявиха по-добри резултати в публичните си изявления за периода 2010-2011 година.
(82)
Някои страни наблегнаха на факта, че е било наблюдавано значително подобрение в състоянието на промишлеността на Съюза в периода след РП, като същевременно изтъкнаха, че някои дружества планират изграждането на нови съоръжения в Съюза. Също така бе заявено, че предвид неотдавнашното увеличение на цените на вноса, следва да се преустанови действието на мерките или те да бъдат наложени под формата на минимална цена при внос.
(83)
Събитията, настъпили след РП, като правило не следва да се взимат под внимание при антидъмпингово разследване. Освен това не бяха представени доказателства, които да сочат, че споменатите събития, настъпили след РП, имат явен, безспорен и траен характер. Всяко преустановяване на окончателните мерки следва да се разглежда с оглед настъпилото развитие след РП, което ще трябва да бъде с дълготраен характер.
(84)
По отношение на разясненото в съображения 123-126 въвеждане на минимална цена при внос, приема се, че обстоятелствата не са такива, че да оправдаят подобна мярка. Поради това всички изложени по-горе твърдения се отхвърлят.
6. Заключение относно вредата
(85)
Разследването потвърди, че повечето показатели за вреда, отнасящи се до промишлеността на Съюза, регистрират низходяща тенденция по време на разглеждания период. Въз основа на гореизложеното, направеното в съображения 92 и 93 от регламента за временните мерки заключение, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по време на РП, се потвърждава.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въздействие на дъмпинговия внос
(86)
Една от страните отбеляза, че анализът в съображение 108 от регламента за временните мерки е опорочен, тъй като изглежда свързва евентуалното наличие на общ и непрекъснат спад в потреблението с увеличението на вноса, докато според същата страна вносът от засегнатите държави се е развивал успоредно с потреблението.
(87)
В действителност следва да се поясни, че както е посочено в съображения 64-66 от регламента за временните мерки, общото потребление се е увеличило с 2 % през разглеждания период. Това увеличение на потреблението обаче не е пречка да бъде наблюдавано значително общо увеличение на обема и пазарния дял на дъмпинговия внос на ниски цени от засегнатите страни през разглеждания период (вж. съображение 96 от регламента за временните мерки), докато размерът на пазара е останал почти непроменен, а промишлеността на Съюза е загубила значителен пазарен дял, по-специално между 2009 г. и РП.
(88)
Някои страни изложиха аргумента, че тенденциите при вноса от засегнатите държави нямат връзка с влошаването на икономическото състояние на промишлеността на Съюза, по-специално обема на продажбите, стойностите на продажбите и рентабилността. Те твърдят, че рентабилността на промишлеността на Съюза е отбелязала подобрение в периода на увеличение на вноса през 2008 г., а впоследствие е намаляла значително по време, когато вносът е останал стабилен.
(89)
Противно на горното твърдение, разследването разкри наличието на обща взаимозависимост между дъмпинговия внос на ниски цени и вредата, понесена от промишлеността на Съюза през целия разглеждан период (вж. съображения 95-98 от регламента за временните мерки). Разследването също така показа, че промишлеността на Съюза не е могла да се възстанови през разглеждания период поради увеличеното присъствие на дъмпингов внос на ниски цени на пазара на Съюза. Поради това горното твърдение следва да се отхвърли.
(90)
Също така беше заявено, че са съществували различия в тенденциите при вноса в зависимост от вида алкохоли, произвеждани от някои производители износители, и че по тази причина следва да се направи отделен анализ на вредата по отношение на тези алкохоли. Различните видове, включени в продуктовия обхват, обаче имат същите основни характеристики. Разследването не открои никаква съществена разлика между FOH, произведени от различни суровини. Поради това няма причина, която да налага в конкретния случай да се пристъпи към изготвянето на отделен анализ на тенденциите по видове алкохоли.
(91)
Също така беше изтъкнато, че отговорността за вредата не би могла да се припише на Индия, защото нейният внос не се е увеличил през разглеждания период, по-специално когато покупките от жалбоподателите не се вземат под внимание. Беше установено обаче, че вносът от Индия е бил извършван на дъмпингови цени на пазара на Съюза и че маржът на вредата е доста над нивото de minimis от 2 %. Освен това, както е разяснено в съображения 63-65, са били изпълнени условията за кумулативна оценка по отношение на засегнатите държави. Поради това горното твърдение следва да се отхвърли.
(92)
Също така беше заявено, че отговорността за вредата не би могла да се припише на дружествата, чийто индивидуален марж на подбиване на цените е бил отрицателен, нито по същата тази причина - на вноса от Индонезия като цяло.
(93)
Както е обяснено в съображения 63-65, били са изпълнени всички условия за кумулативна оценка на разглеждания внос. Съответно въздействието на дъмпинговия внос на ниски цени на продукти с произход от засегнатите държави върху промишлеността на Съюза беше оценено съвместно за целите на анализа на вредата и на причината за нея. Освен това липсата на подбиване на цените не изключва наличието на съществена вреда, причинена на промишлеността на Съюза. В действителност, както е обяснено в съображения 124-127 от регламента за временните мерки, беше установено, че цената, фактурирана от промишлеността на Съюза, не е била достатъчна за покриването на всички производствени разходи и за постигането на разумната печалба, която тя би могла да постигне в отсъствието на дъмпингов внос по време на РП. Поради това горното твърдение се отхвърля.
(94)
При липсата на други коментари във връзка с въздействието на дъмпинговия внос, съображения 95-98 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2. Влияние на други фактори
(95)
Няколко страни изтъкнаха, че истинската причина за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, следва да се припише на финансовата криза, тъй като основната вреда, понесена от тази промишленост, е била причинена, когато вносът от засегнатите държави се е стабилизирал. Също така беше споменато, че влошаването на рентабилността на промишлеността на Съюза е било сходно с наблюдаваното при другите дружества, действащи в химическия сектор.
(96)
Кризата изигра определена роля за продуктивността на промишлеността на Съюза. Тенденциите при такива фактори за вредата, като например използването на капацитета и обемът на продажбите, показват, че състоянието на промишлеността на Съюза се e влошило още повече по време на кризата и донякъде се е подобрило с възстановяването на пазара. Разследването обаче показа, че подобрението далеч не е било достатъчно, за да позволи на промишлеността на Съюза да се възстанови и да възвърне обичайното си икономическо състояние от началото на разглеждания период. Освен това, както е посочено в съображение 89, 2008 година, която непосредствено предшества началото на финансовата криза, е била годината с най-голямо увеличение на дъмпинговия внос от засегнатите държави и най-рязък спад в обема на продажбите на промишлеността на Съюза. След тази година промишлеността на Съюза така и не се възстанови и дъмпинговият внос продължи солидно да присъства на пазара на Съюза. По тези причини е ясно, че независимо от другите фактори, дъмпинговият внос до голяма степен е допринесъл за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза през РП. Поради това горното твърдение се отхвърля.
(97)
Няколко страни също така заявиха, че действителната причина за вредата, за която се твърди, че е била причинена на промишлеността на Съюза, са били вносът от други трети държави, намаленото търсене, увеличените цени на суровините и липсата на удобен достъп до тези суровини, погрешни стратегически решения, взети от промишлеността на Съюза, конкурентният натиск на техния пазар надолу по веригата, спадът в производството на разглеждания продукт, предназначен за собствено потребление, промяната като цяло в пазарните условия и конкурентната ситуация на пазара на Съюза.
(98)
Струва си да се отбележи, че споменатите по-горе страни не успяха да обосноват твърденията си и да докажат, че фактори, различни от дъмпинговия внос на ниски цени от засегнатите държави, са нарушавали причинно-следствената връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос.
(99)
Няколко страни заявиха, че Комисията не е анализирала възможното въздействие на продажбите на разклонени FOH върху продажбите на разглеждания продукт, реализирани от промишлеността на Съюза, и по какъв начин то се е отразило на икономическото ѝ състояние. Разследването беше съсредоточено върху продукта, определен в съображения 8-12, и нито една от страните не предостави надеждни данни, които да дадат възможност за оценка на възможното отрицателно въздействие на разклонените FOH върху икономическото състояние на промишлеността на Съюза. Ето защо горното твърдение се отхвърля.
(100)
При липсата на каквито и да било коментари във връзка с влиянието на други фактори, съображения 99-106 от регламента за временните мерки се потвърждават.
3. Заключение относно причинно-следствената връзка
(101)
Разследването не открои наличието на други фактори, различни от дъмпинговия внос на ниски цени от засегнатите държави, които да нарушават причинно-следствената връзка между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос.
(102)
При липсата на каквито и да било коментари по отношение на заключението за причинно-следствената връзка, съображения 107-110 от регламента за временните мерки се потвърждават.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Промишленост на Съюза
(103)
При липсата на каквито и да било коментари по отношение на интереса на промишлеността на Съюза, съображения 112 и 113 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2. Вносители
(104)
При липсата на коментари относно интереса на вносителите, съображения 115 и 116 от регламента за временните мерки се потвърждават.
3. Потребители
(105)
Следва да се припомни, че с цел да се оцени възможното въздействие на антидъмпинговите мерки върху потребителите от Съюза, разследването се съсредоточи основно върху обобщените данни, предоставени от пет големи потребителски дружества, посетени на предварителния етап.
(106)
На тази основа беше направена временната констатация, че делът на разходите за разглеждания продукт от общите производствени разходи на тази група е бил значителен и е варирал между 10 и 20 %, в зависимост от крайния продукт. Наличните данни обаче бяха преразгледани и въз основа на направените нови изчисления и корекция на някои данни беше установено, че този дял варира между 15 и 25 %. По подобен начин беше установено, че средният марж на печалбата за предприятията, използващи разглеждания продукт, е бил около 6 % при групата от петте посетени предприятия; новите изчисления показват по-висок среден марж на печалбата, който е около 7,5 %. Накрая, средният дял на предприятията, използващи разглеждания продукт, от всички предприятия също беше коригиран. Първоначално оценен на около 22 %, според последните изчисления той възлизаше на 25 %.
(107)
След публикуването на регламента за временните мерки редица потребители реагираха и направиха своите коментари във връзка с оповестяването на окончателните мерки. Те оспориха избора на петте потребителски дружества, споменати в съображение 118 от регламента за временните мерки, като заявиха, че данните, използвани за оценка на възможното въздействие на мерките върху потребителския сектор, не са били прозрачни и че страните, предоставили тези данни, не са били представителни, нито достатъчно на брой. Беше заявено, че при анализа следва да се вземат предвид данните, предоставени от всички потребители, оказали съдействие при разследването.
(108)
Както обаче е споменато в съображения 117 и 118 от регламента за временните мерки, докато оказалите съдействие 21 дружества представляват, взети заедно, около 25 % от общия размер на закупените от Съюза количества от разглеждания продукт по време на РП, петте дружества, използвани за оценка на интереса на потребителите, представляваха около 18 % от тези покупки, т.е. 72 % от количествата от разглеждания продукт, закупени от оказалите съдействие потребители. Освен че са представителни по отношение на закупените количества от разглеждания продукт, тези петима потребители също така представляваха много добро различните стопански сектори на преработвателната промишленост. Действително, петте посетени дружества са разнородна група, която включва не само производители първични потребители, т.е. производители на повърхностноактивни вещества, но и потребители на повърхностноактивни вещества, както и потребители надолу по веригата.
(109)
Независимо от това беше направен по-обширен анализ, при който беше взета предвид цялата информация, предоставена от оказалите съдействие потребители. По-специално беше извършена конкретна оценка на възможното въздействие на антидъмпингови мита върху производителите на повърхностноактивни вещества като отделна група, тъй като тази група евентуално би могла да бъде засегната в най-голяма степен от налагането на мерките. Отделен анализ беше направен за втора група потребители, съставена от всички други потребителски дружества, оказали съдействие при разследването.
(110)
Беше извършена оценка чрез метода на моделиране на възможното въздействие на средно мито от 5 % върху вноса на FOH, първо, върху всички оказали съдействие потребители, а след това и върху двете отделни групи. Резултатите от моделирането показаха, че крайното отражение на това средно мито върху общите производствени разходи на предприятията, използващи разглеждания продукт, би било в размер на около 0,09 % за всички потребители, докато въздействието на същото мито върху продукта в края на производствената верига, използваща разглеждания продукт, за групата на производителите на повърхностноактивни вещества ще бъде от около 0,05 %, а за втората група от дружества би било в размер на около 0,29 %.
(111)
Анализът показа също така, че производителите на повърхностноактивни вещества са реализирали по-ниски маржове на печалба в секторите, използващи продукта, предмет на разследването; тази група обаче е внесла от засегнатите държави едва около 2,6 % от общото количество от продукта, предмет на разследването, закупено по време на РП. Освен това, процентът на производителите на повърхностноактивни вещества, използващи FOH, в сравнение с общия им оборот е около 24 %. Ето защо, дори с прилагането на средно антидъмпингово мито от 5 %, крайното въздействие върху производствените разходи за продуктите, в т.ч. за разследвания продукт, е много ограничено и дори незначително от гледна точка на тяхната обща рентабилност.
(112)
При все това някои производители на повърхностноактивни вещества изтъкнаха, че антидъмпинговите мита ще им попречат свободно да закупуват своите суровини, което от своя страна ще се отрази неблагоприятно на нормалното функциониране на техния пазарен сегмент.
(113)
Както е посочено в съображение 120 от регламента за временните мерки, равнището на антидъмпинговите мита и възможното въздействие върху преработвателната индустрия и пазара надолу по веригата, не създават сериозни пречки пред вноса на разглеждания продукт. Разследването потвърди, че окончателните антидъмпингови мита не биха могли да доведат до нарушаване на нормалното функциониране на пазара надолу по веригата. В същото време не би следвало да бъде трудно за производителите на повърхностноактивни вещества да начислят това твърде слабо увеличение на разходите в крайната цена на техните продукти. Поради това твърденията, че антидъмпинговите мита ще доведат до нарушаване на нормалното функциониране на пазара надолу по веригата, се отхвърлят.
(114)
След оповестяването на окончателните констатации, някои потребители настоятелно заявиха, че производителите в Съюза са отказвали да доставят стоки за тях и че почти не са съществували алтернативи за доставки. Както е посочено в съображение 120 от регламента за временните мерки обаче, относително ниското ниво на предложените мерки не трябва да изключва възможността за внос на разглеждания продукт. Освен това производителите в Съюза не са произвеждали при използване на пълния си капацитет през разглеждания период. В допълнение, възможно е да се осъществява внос и от други трети държави, спрямо които няма наложени мерки, като по данни на Евростат за вноса на FOH от останалата част на света след РП този внос нараства, което свидетелства за това, че твърденият риск от липса на предлагане е необоснован. Поради това горното твърдение беше отхвърлено.
(115)
Някои сдружения на потребители, които не успяха да заявят себе си в срока, предвиден съгласно точка 5.3 от известието за откриване на антидъмпингова процедура, изказаха твърдението, че техните становища, особено по отношение на възможното въздействие на мерките върху малките и средните предприятия и специфични сектори, не са отразени оценката на интереса на Съюза. Следва обаче да се отбележи, че всички коментари, направени от тези сдружения, бяха взети предвид в настоящото разследване. Освен това, както е заявено в съображение 109, в оценката на интереса на Съюза е взета предвид цялата информация, предоставена от оказващите съдействие потребители. Поради това посоченото твърдение беше отхвърлено.
(116)
Няколко страни заявиха, че в случай на налагане на мерки срокът на действието им следва да се ограничи до период от максимум две години. Съгласно основния регламент при налагането на окончателна антидъмпингова мярка обичайният ѝ срок на действие е пет години. Тъй като никоя от страните не доказа, че период от две години ще бъде достатъчен, за да се неутрализира ефектът от причиняващия вреда дъмпинг, както се изисква в член 11, параграф 1 от основния регламент, изглежда няма основателна причина за отклонение от стандартния срок на действие на мерките. Поради това посоченото искане беше отхвърлено.
(117)
При липсата на други коментари относно интереса на потребителите, се потвърждава, че налагането на окончателни мерки върху вноса на разглеждания продукт не би било срещу интереса на Съюза; съответно съображения 117-121 от регламента за временните мерки се потвърждават.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(118)
Въз основа на гореизложеното може да бъде потвърдено заключението, направено в съображение 122 от регламента за временните мерки. Не съществуват убедителни доводи срещу налагането на окончателни антидъмпингови мита върху вноса на FOH от засегнатите държави.
Ж. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
1. Степен на отстраняване на вредата
(119)
Следва да се припомни, че маржът на печалбата, използван за изчисляване на целевата печалба на предварителния етап, е бил в размер на 7,7 %. Жалбоподателите твърдят, че целева печалба от 15 % би била по-подходяща. В тази връзка следва да се отбележи, че те не успяха да представят поддаващи се на проверка доказателства в подкрепа на твърдението, че целевата печалба е била твърде ниска. Поради това се предлага да се потвърди временната целева печалба от 7,7 %, която се основава на маржа на печалбата, реализиран за целия алкохолен бизнес на единствения жалбоподател в последната рентабилна за него година преди нарастването на дъмпинговия внос на ниски цени.
(120)
Някои страни заявиха, че 7,7 % не са реалистични и са твърде високи като размер. Те предложиха да се използва по-малък марж на печалбата от порядъка на 3-5 % за определяне на нивото на отстраняване на вредата. Това твърдение обаче не бе подкрепено с никакви доказателства, които да покажат, че предложената печалба е била тази, която промишлеността на Съюза би могла да постигне при липса на дъмпингов внос на пазара на Съюза, и поради това бе отхвърлено.
(121)
Някои страни заявиха, че Комисията погрешно е определила нивото на отстраняване на вредата въз основа на маржа на подбиване на индикативните цени, вместо да използва маржа на подбиване на реалните цени. В конкретния случай бе счетено, че маржът на подбиване на реалните цени не е подходяща основа за определяне на степента на отстраняване на вредата за промишлеността на Съюза, тъй като той няма да отрази нивото на цените, което би могло да бъде постигнато в отсъствието на дъмпингов внос на пазара на Съюза. С оглед на гореизложеното въпросното твърдение беше отхвърлено.
(122)
На тази основа временните маржове на вредата, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, преди обмитяване, както е посочено в съображение 127 от регламента за временните мерки, могат да бъдат потвърдени.
2. Окончателни мерки
2.1. Форма на окончателните мерки
(123)
Както е посочено в съображения 79-84, някои страни заявиха, inter alia, че действието на прилаганите към настоящия момент мерки следва да бъде преустановено, защото събитията след РП, свързани с увеличението на цената на разглеждания продукт на пазара на Съюза, са имали явен, безспорен и траен характер. Те също така изтъкнаха, че евентуалните окончателни мерки не трябва да бъдат под формата на адвалорно мито, а по-скоро да бъдат наложени под формата на минимална цена при внос.
(124)
Смята се обаче, че в този конкретен случай обстоятелствата не са такива, че да оправдават налагането на минимална цена при внос. Тази форма на мярката би могла лесно да се заобиколи, като се имат предвид естеството на разглеждания продукт и сложните корпоративни структури на въпросните износители.
(125)
Въпреки това се приема, че на пазара на въпросния продукт съществува определен ценови праг на чувствителност, поради което би било разумно въздействието на окончателните мерки върху потребителите от Съюза да бъде сведено до минимум в случай на възможни значителни увеличения на цените на разглеждания продукт. Ето защо се счита за целесъобразно формата на окончателните мерки да се промени от адвалорни на специфични мита.
(126)
Тази форма на мерките се очаква да ограничи до известна степен всяко възможно нежелано отрицателно въздействие върху потребителите в случай на значително и бързо увеличение на цените. Ако, от друга страна, цените се понижат, специфичните мита ще продължат да осигуряват достатъчна защита за производителите в Съюза. Специфичните мита се основават на CIF стойностите на износа за Съюза, осъществен през РП от оказалите съдействие дружества, конвертиран в EUR при използване на месечните обменни курсове, умножени по дъмпинговия марж или маржа на вредата, в зависимост от това кой от двата е по-нисък, в съответствие с правилото за по-ниското мито.
(127)
В това отношение двама производители износители заявиха, че вместо месечния следва да се използва средногодишният обменен курс. Въпреки това следва да се отбележи, че в съответствие със стандартната практика всяко конвертиране от една валута в друга в хода на антидъмпингови разследвания се прави при използване на месечните обменни курсове. Така беше и в случая с настоящото разследване. Поради това горното твърдение беше отхвърлено.
(128)
Жалбоподателят заяви, че при установяването на специфичните мита е следвало да се използват текущите цени на FOH, а не CIF стойностите по време на РП. Следва да се отбележи, че специфичните мита са установени на основата на изчисленията на дъмпинга и вредата за РП. Не бяха представени никакви основателни доводи за това, изчисляването на специфичните мита в конкретния случай да се основава на периода след РП. Поради това горното твърдение беше отхвърлено.
2.2. Налагане на окончателните мерки
(129)
След публикуването на временните мерки потенциален производител износител реагира на тях с твърдението, че ставката на остатъчното мито следва да бъде определена на нивото на най-високото наложено мито, а не на най-високия намерен дъмпингов марж за Индонезия. Остатъчното мито обаче се определя на нивото на остатъчния дъмпингов марж или на остатъчния марж на вредата чрез прилагане на правилото за по-ниското мито. Поради това горното твърдение беше отхвърлено.
(130)
С оглед на гореизложеното се счита, че в съответствие с член 9, параграф 4 от основния регламент следва да бъдат наложени окончателни антидъмпингови мерки върху вноса на разглеждания продукт на нивото на по-ниския от двата маржа (дъмпинговия марж и маржа на вредата) в съответствие с правилото за по-ниското мито.
(131)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, въз основа на които се предвиждаше да се препоръча налагането на окончателни антидъмпингови мита. На страните беше предоставена също така възможност в рамките на определен срок след оповестяването на окончателните мерки да направят своя коментар. Направените от тях коментари бяха надлежно разгледани и в случаите, в които беше обосновано, констатациите бяха съответно изменени.
(132)
Предложените окончателни антидъмпингови мита са, както следва:
Държава
Дружество
Окончателно специфично антидъмпингово мито (EUR на тон нето)
Индия
VVF Limited
46,98
Всички други дружества
86,99
Индонезия
P.T. Musim Mas
45,63
Всички други дружества
80,34
Малайзия
KL-Kepong Oleomas Sdn.Bhd.
35,19
Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd.
61,01
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd
51,07
Всички други дружества
61,01
(133)
Посочените в настоящия регламент индивидуални антидъмпингови митнически ставки за дружествата се прилагат единствено и само за внос на разглеждания продукт, произведен от тези дружества, и съответно от споменатите конкретни правни субекти. Вносът на разглеждания продукт, произведен от което и да било друго дружество, което не е конкретно посочено в настоящия регламент със своето наименование и адрес, включително правни субекти, свързани с конкретно посочените, не може да се ползва от тези ставки и следва да се облага с митото, приложимо за „всички други дружества“.
(134)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални ставки на антидъмпинговото мито (напр. след промяна на наименованието на стопанския субект или след създаването на нови производствени или занимаващи се с продажби субекти) следва да се изпраща до Комисията (10) заедно с цялата значима информация, по-специално относно евентуална промяна в дейността на дружеството, свързана с производството, продажбите на вътрешния пазар и за износ, например във връзка с посочената промяна на наименованието или посочената промяна в производствените и занимаващите се с продажби субекти. Ако е целесъобразно, настоящият регламент следва да бъде съответно изменен чрез актуализация на списъка на дружествата, ползващи се с правото на индивидуални ставки на антидъмпинговото мито.
3. Гаранции
(135)
Един индийски, както и един малайзийски производител износител, заедно със своя свързан вносител, предложиха ценова гаранция в съответствие с член 8, параграф 1 от основния регламент. И двете предложения за гаранции съдържаха голям брой продуктови групи (определени от химическата спецификация), като всяка група е обвързана с различна минимална цена при внос, с ценови разлики между групите, достигащи до 25 % за малайзийския износител и до 100 % за индийския износител. Наред с това, цените варираха до 20 % в рамките на отделните групи, като по този начин пораждаха много висок риск от взаимно компенсиране. Също така беше отбелязано, че офертата на индийския износител не разрешаваше проблема с нестабилността на цените на разглеждания продукт. Установени бяха допълнителни рискове от взаимно компенсиране по отношение на малайзийския износител и свързания с него вносител в Съюза, който е ползвал като източник на разглеждания продукт не само малайзийския износител, но и други доставчици. И накрая, би било трудно за митническите власти да определят химическата спецификация на продукта без индивидуален анализ, което прави мониторинга твърде обременителен, ако не и практически неприложим. Поради това предложенията за гаранции бяха отхвърлени. След предложението за промяна на формата на мерките един производител износител промени своето предложение за гаранции, като предложи средна минимална цена при внос за всички продуктови групи и заяви, че така вече няма да съществува опасност от взаимно компенсиране. Другият производител износител просто потвърди предложението си. С оглед на броя на видовете продукти и на ценовата разлика между тях обаче евентуална минимална цена при внос би компрометирала напълно ефективността на мерките. Освен това структурата на дружествата, както и на техните предложения, очертани по-горе, продължава да представлява пречка за приемането на гаранции. Схемата на докладване и ценовият режим, предложени от единия износител, не отстраняват тези опасения и във всички случаи ще направят мониторинга твърде обременителен, ако не и практически неприложим. Следователно предложенията за гаранции не могат да бъдат приети.
4. Окончателно събиране на временните антидъмпингови мита
(136)
Предвид размера на установените дъмпингови маржове и от гледна точка на размера на причинената на промишлеността на Съюза вреда се счита за необходимо сумите, обезпечени чрез временното антидъмпингово мито, наложено с регламента за временните мерки, да бъдат окончателно събрани до размера на наложените с настоящия регламент окончателни мита. Когато окончателните мита са по-ниски от временните мита, сумите, обезпечени за временните мита, които превишават окончателните ставки на антидъмпинговите мита, следва да бъдат освободени,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на наситени мастни алкохоли с дължина на въглеродната верига от C8, C10, C12, C14, C16 или C18 (не се включват разклонените изомери), включително наситените мастни алкохоли с една дължина на въглеродната верига (наричани също наситени мастни алкохоли с еднакъв брой на въглеродните атоми), смесите, съдържащи предимно комбинация от въглеродни вериги с дължина C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (обикновено категоризирани като C8-C10), смесите, съдържащи предимно комбинация от въглеродни вериги с дължина C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (обикновено категоризирани като C12-C14), и смесите, съдържащи предимно комбинация от въглеродни вериги с дължина C16-C18, които понастоящем попадат в кодове по КН ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 и ex 3823 70 00 (кодове по ТАРИК 2905168510, 2905190060, 3823700011 и 3823700091) и са с произход от Индия, Индонезия и Малайзия.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито за продукта, описан в параграф 1 и произведен от посочените по-долу дружества, е в следния размер:
Държава
Дружество
Окончателно антидъмпингово мито (EUR на тон нето)
Допълнителен код по ТАРИК
Индия
VVF Ltd, Taloja, Maharashtra
46,98
B110
Всички други дружества
86,99
B999
Индонезия
P.T. Musim Mas, Tanjung Mulia, Medan, Sumatera Utara
45,63
B112
Всички други дружества
80,34
B999
Малайзия
KL-Kepong Oleomas Sdn Bhd., Pelabuhan Klang Selangor Darul Ehsan
35,19
B113
Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd., Kuala Langat, Selangor
61,01
B114
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd. Prai, Penang
51,07
B117
Всички други дружества
61,01
B999
3. В случаите, в които стоките са били повредени преди влизането им в свободно обращение и поради това действително платената или подлежаща на плащане цена е пропорционално разпределена с цел определяне на митническата стойност в съответствие с член 145 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията от 2 юли 1993 г. за определяне на разпоредби за прилагане на Регламент (ЕИО) № 2913/92 на Съвета за създаване на Митнически кодекс на Общността (11), размерът на антидъмпинговото мито, изчислен върху сумите, определени по-горе, се намалява с процент, който съответства на пропорционалното разпределение на действително платената или подлежаща на плащане цена.
4. Прилагат се действащите митнически разпоредби, освен ако не е предвидено друго.
Член 2
Сумите, обезпечени чрез временните антидъмпингови мита в съответствие с Регламент (ЕС) № 446/2011, се събират окончателно. Обезпечените суми, които превишават сумите, съответстващи на ставките на окончателното антидъмпингово мито, се освобождават.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 8 ноември 2011 година.
IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 1138/2011
z dne 8. novembra 2011
o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih maščobnih alkoholov in njihovih mešanic s poreklom iz Indije, Indonezije in Malezije
SVET EVROPSKE UNIJE JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), zlasti člena 9 Uredbe,
ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Evropska komisija („Komisija“),
ob upoštevanju naslednjega:
A. POSTOPEK
1. Začasni ukrepi
(1)
Komisija je z Uredbo (EU) št. 446/2011 (2) („začasna uredba“) uvedla začasno protidampinško dajatev na uvoz nekaterih maščobnih alkoholov in njihovih mešanic s poreklom iz Indije, Indonezije in Malezije („zadevne države“).
(2)
Postopek se je začel z obvestilom o začetku, objavljenem 13. avgusta 2010 (3), potem ko sta proizvajalca Unije, tj. Cognis GmbH („Cognis“) in Sasol Olefins & Surfactants GmbH („Sasol“) („pritožnika“), 30. junija 2010 vložila pritožbo. Ti družbi predstavljata velik delež, v tem primeru več kot 25 % celotne proizvodnje izdelka v preiskavi v Uniji.
(3)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 9 začasne uredbe, je preiskava dampinga in škode zajemala obdobje od 1. julija 2009 do 30. junija 2010 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Preučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2007 do konca OP („obravnavano obdobje“).
2. Nadaljnji postopek
(4)
Po razkritju bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta odločitev o uvedbi začasnih protidampinških ukrepov („začasno razkritje“), je več zainteresiranih strani predložilo pisna stališča v zvezi z začasnimi ugotovitvami. Strani, ki so to zahtevale, so imele možnost za zaslišanje.
(5)
Komisija je nadaljevala z zbiranjem in preverjanjem vseh informacij, ki so bile po njenem mnenju potrebne za dokončne ugotovitve.
(6)
Potem so bile vse strani obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravala priporočiti uvedba dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih maščobnih alkoholov in njihovih mešanic s poreklom iz Indije, Indonezije in Malezije ter dokončno pobiranje zneskov, zavarovanih z začasno dajatvijo („dokončno razkritje“). Za vse strani je bil določen rok, v katerem so lahko predložile pripombe o tem dokončnem razkritju.
(7)
Ustne in pisne pripombe, ki so jih predložile zainteresirane strani, so se preučile in po potrebi ustrezno upoštevale.
B. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
1. Zadevni izdelek
(8)
Zadevni izdelek, kot je opredeljen v uvodnih izjavah 10 in 11 začasne uredbe, zajema nasičene maščobne alkohole z ogljikovim številom C8, C10, C12, C14, C16 ali C18 (razen razvejenih izomerov), vključno z enojnimi nasičenimi maščobnimi alkoholi (imenovanimi tudi „čiste frakcije“ ali „single cuts“) in mešanicami, sestavljenimi zlasti iz kombinacije ogljikovih števil C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (običajno razvrščenimi v C8-C10), mešanicami, sestavljenimi zlasti iz kombinacije ogljikovih števil C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (običajno razvrščenimi v C12-C14), in mešanicami, sestavljenimi zlasti iz kombinacije ogljikovih števil C16-C18, s poreklom iz Indije, Indonezije in Malezije, trenutno uvrščene v oznake KN ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 in ex 3823 70 00
(9)
Po uvedbi začasnih ukrepov so nekatere strani trdile, da je opredelitev zadevnega izdelka nejasna. Trdile so, da je v obvestilu o začetku navedeno, da obseg izdelka zajema le linearne maščobne alkohole in da so maščobni alkoholi, sestavljeni iz razvejanih izomerov, in njihove mešanice ali razvejeni maščobni alkoholi in njihove mešanice izključeni. Druge strani so trdile, da izključitev maščobnih alkoholov, sestavljenih iz razvejenih izomerov, in njihovih mešanic, ki se proizvajajo s hidroformiliranjem, ni smiselna, ker je njihova uporaba enaka uporabi linearnih maščobnih alkoholov in njihovih mešanic ter ker konkurirajo tem alkoholom na trgu.
(10)
Ugotovljeno je bilo, da imajo vse vrste maščobnih alkoholov in njihove mešanice, ki so vključene v to preiskavo in kot so opredeljene v uvodni izjavi 8, kljub možnim razlikam v surovinah, uporabljenih pri proizvodnji, ali razlikam v proizvodnem postopku, enake ali zelo podobne osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter se uporabljajo v enake namene. Morebitne spremembe zadevnega izdelka ne spremenijo njegove osnovne opredelitve, njegovih lastnosti ali dojemanja različnih strani.
(11)
Zato je treba ohraniti začasen sklep o izključitvi maščobnih alkoholov, sestavljenih iz razvejenih izomerov, in njihovih mešanic iz obsega izdelka, kot je navedeno v obvestilu o začetku, in izključitvi proizvodnje teh družb razvejenih maščobnih alkoholov in njihovih mešanic iz opredelitve proizvodnje Unije (vključno z družbami, ki proizvajajo maščobne alkohole in njihove mešanice s hidroformiliranjem). Ker v zvezi z zadevnim izdelkom ni bilo nobenih drugih pripomb, se uvodni izjavi 10 in 11 začasne uredbe potrdita.
2. Podobni izdelek
(12)
Spomniti je treba, da je bilo v uvodni izjavi 13 začasne uredbe začasno določeno, da linearni maščobni alkoholi in njihove mešanice ter razvejeni maščobni alkoholi in njihove mešanice niso podobni izdelki, zato je treba podatke o proizvajalcih maščobnih alkoholov, sestavljenih iz razvejenih izomerov, in njihovih mešanic izključiti iz analize škode.
(13)
Ker v zvezi s podobnim izdelkom ni bilo nobenih drugih pripomb, se uvodni izjavi 12 in 13 začasne uredbe potrdita.
C. DAMPING
1. Indija
1.1 Normalna vrednost
(14)
Ker v zvezi z določitvijo normalne vrednosti ni bilo nobenih pripomb, se začasne ugotovitve iz uvodnih izjav 14 do 18 začasne uredbe potrdijo.
1.2 Izvozna cena
(15)
Ker v zvezi z določitvijo izvozne cene ni bilo nobenih pripomb, se začasne ugotovitve iz uvodne izjave 19 začasne uredbe potrdijo.
1.3 Primerjava
(16)
Po začasnem in dokončnem razkritju sta oba indijska proizvajalca izvoznika ponovila zahtevo, da se pri izračunu stopnje dampinga ne bi smela upoštevati njuna prodaja enemu od prvotnih pritožnikov v Uniji v OP (glej uvodno izjavo 22 začasne uredbe). Družbi sta zahtevo utemeljili z dejstvom, da člen 9(1) protidampinškega sporazuma STO določa, da je višina dajatve, ki se uvede, enaka skupnemu ali zmanjšanemu znesku stopnje dampinga. Indijska proizvajalca izvoznika sta se sklicevala tudi na člen 2(4) protidampinškega sporazuma STO, ki zagotavlja pošteno primerjavo izvozne cene z normalno vrednostjo. Na podlagi tega sta trdila, da se je pritožnik z njima pogodil o nakupu zelo velikih količin po zelo nizkih cenah, pri čemer je hkrati pripravljal pritožbo, zato se te transakcije, katerih cene torej niso bile pošteno določene, ne smejo vključiti v izračune dampinga.
(17)
Najprej je treba opozoriti, da dejstvo, da protidampinški sporazum STO dovoljuje možnost uvedbe dajatve, manjše od skupnega zneska stopnje dampinga, ne pomeni obvezne uporabe te možnosti. Člen 9(4) osnovne uredbe zgolj določa obveznost, da se protidampinška dajatev omeji na stopnjo, ki zadostuje za odpravo škode. Poleg tega ni bilo dokazano, da se strani niso prosto pogodile o cenah. Pregled vseh nakupov, ki jih je opravil zadevni pritožnik, je tudi pokazal, da so bile cene, dogovorjene z indijskima proizvajalcema izvoznikoma, v skladu s cenami, o katerih se je zadevni pritožnik dogovoril za nakupe primerljivih izdelkov pri drugih dobaviteljih. Prav tako je bilo ugotovljeno, da je pritožnik kupoval zadevni izdelek od indijskih proizvajalcev izvoznikov že več let in ne le v OP. Poleg tega je eden od proizvajalcev izvoznikov na ustnem zaslišanju, ki mu je predsedoval pooblaščenec za zaslišanje, navedel, da so bile cene, dogovorjene z zadevnim pritožnikom, dejansko nižje od cen, ki so se zaračunavale drugim strankam. Tako torej ni nobenih dokazov, da cene niso bile pošteno določene samo zato, ker se je prodajalo pritožniku, zato se potrdi, da je zahteva zavrnjena.
(18)
Po začasnem in dokončnem razkritju sta oba indijska proizvajalca izvoznika ponovila zahtevo za prilagoditev pretvorbe valut v skladu s členom 2(10)(j) osnovne uredbe zaradi stalne apreciacije indijske rupije (INR) do eura (EUR) od novembra 2009, ki naj bi izkrivljala izračun dampinga (glej uvodno izjavo 23 začasne uredbe). Oba proizvajalca izvoznika sta potrdila, da so bile njune prodajne cene v drugi polovici OP višje kot v prvi polovici OP, vendar sta trdila, da je bil ta trend izključno posledica povečanja stroškov surovin in splošnega izboljšanja tržnih razmer po koncu gospodarske krize ter ni odražal apreciacije INR do EUR. Poleg tega sta družbi trdili, da nikoli ne bi mogli natančno predvideti razvoja menjalnih tečajev v prihodnjem obdobju, tudi če bi lahko svoje cene prilagajali redno in v kratkih časovnih razmakih.
(19)
Preiskava je pokazala, da je bila apreciacija INR do EUR v drugi polovici OP sicer postopna, vendar so se cene posameznih indijskih proizvajalcev izvoznikov pri prodaji glavnih izdelkov več glavnim strankam dejansko spreminjale iz meseca v mesec, zlasti v drugi polovici OP. Zato ni nobenih dokazov, da cene pri prodaji v Unijo niso bile hkrati spremenjene tudi na podlagi sprememb menjalnih tečajev v roku 60 dni, kot je določeno v členu 2(10)(j) osnovne uredbe in členu 2(4)(1) protidampinškega sporazuma STO. Ker so bile cene v več primerih pogosto spremenjene, se je lahko upoštevala tudi kakršna koli sprememba menjalnih tečajev. Poleg tega je to pokazalo, da je trg maščobnih alkoholov in njihovih mešanic na splošno odprt za pogoste spremembe cen. Zato tudi v primerih, v katerih so bile cene spremenjene manj pogosto, ni dokazov, da razlog za to ni bila poslovna izbira strank. Dejstvo, da je mogoče cene hitro prilagajati spremenjenim razmeram na trgu (v tem primeru domnevno spremembam menjalnih tečajev), je indijskim proizvajalcem izvoznikom omogočilo, da so te spremembe po želji upoštevali pri svojih prodajnih cenah, kar so očitno tudi večkrat storili. Ob upoštevanju navedenega prilagoditev pretvorbe valut ni utemeljena, zato se zahteva zavrne.
(20)
Po začasnem razkritju je eden od indijskih proizvajalcev izvoznikov trdil, da bi bilo treba nadomestilo, odobreno v skladu s členom 2(10)(b) osnovne uredbe za razlike v posrednih davkih, ki so se uporabile v zvezi z nekaterimi vrstami izdelkov, odobriti tudi za izdelke in mešanice s številom C12 in C14, ker je bila dajatev za surovine, ki so se uporabile za te izdelke, vrnjena ob izvozu izdelka. Vendar med preiskavo niso bile predložene nobene informacije, ki bi jih bilo mogoče preveriti na kraju samem in ki bi dokazovale, da so bile te dajatve pozneje dejansko vrnjene. Po dokončnem razkritju je družba trdila, da so se njene pripombe napačno razumele in da so bile vse surovine, uporabljene pri proizvodnji izdelkov in mešanic s številom C12 in C14, uvožene brez dajatev. Ker je treba plačati posredni davek, če se te surovine posledično vključijo v izdelke, prodane na domačem trgu, družba za te posebne vrste izdelkov zahteva prilagoditev normalne vrednosti. Vendar dokazi, predloženi med preverjanjem, kažejo, da so posebne surovine, ki so potrebne za proizvodnjo vrste izdelka s številom C12 in C14 ter uvožene brez dajatev v OP, zadostovale le za proizvodnjo dela izvoza družbe tega izdelka v OP. Zato je gotovo, da sta bili vsaj dve tretjini izvoženega izdelka s številom C12 in C14 proizvedeni s surovinami, za katere so bile plačane uvozne dajatve. Ker družba ni predložila dokazov, da bi bile te surovine, uvožene brez dajatev, uporabljene za izvoz v EU in izvoz v tretje države, se zahteva zavrne.
(21)
Ker v zvezi s primerjavo ni bilo nobenih drugih pripomb, se vsebina uvodnih izjav 20 in 23 začasne uredbe potrdi.
1.4 Stopnja dampinga
(22)
Ker v zvezi z izračunom stopnje dampinga ni bilo nobenih pripomb, se vsebina uvodnih izjav 24 do 26 začasne uredbe potrdi.
(23)
Dokončno določena stopnja dampinga, izražena kot odstotek neto cene CIF franko meja Unije pred plačilom dajatve, je:
Družba
Dokončna stopnja dampinga
Godrej Industries Limited
9,3 %
VVF Limited
4,8 %
vse druge družbe
9,3 %
2. Indonezija
2.1 Normalna vrednost
(24)
Po začasnem in dokončnem razkritju je eden od indonezijskih proizvajalcev izvoznikov trdil, da se pri preizkušanju dobičkonosnosti transakcij prodajni, splošni in administrativni stroški (PSA-stroški) ne bi smeli pripisati posameznim transakcijam na podlagi prihodkov od prodaje in da zato številne transakcije niso bile dobičkonosne. Trditev je bila preučena, vendar je bilo ugotovljeno, da je primernejše usklajevanje PSA-stroškov s posameznimi transakcijami na podlagi prihodkov od prodaje, saj je za take stroške značilno, da so bolj kot s količino povezani z vrednostjo. Navesti je treba, da je skupni znesek PSA-stroškov, pripisanih vsaki vrsti izdelka, enak ne glede na to, katera od obeh metod se uporabi za usklajevanje PSA-stroškov s posameznimi transakcijami. Transakcije, v zvezi s katerimi je proizvajalec izvoznik poizvedoval o izidu preizkusa dobičkonosnosti, so bile ponovno preučene, pri čemer je bilo potrjeno, da transakcije niso bile dobičkonosne. Trditev se zato zavrne.
(25)
Isti indonezijski proizvajalec izvoznik je tudi trdil, da se pri določanju ravni dobička, ki se uporabi pri računski določitvi normalne vrednosti, ne sme izključiti dobiček od prodaje, za katero se šteje, da ni bila opravljena v običajnem poteku trgovine na ravni vrste izdelka, ker je bilo dobičkonosnih več kot 80 % celotne domače prodaje. V zvezi s to trditvijo je treba spomniti, da se prodaja v običajnem poteku trgovine določi na ravni vrste izdelka, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 29 do 32 začasne uredbe, ker je to najprimernejši način, da se prodajne cene natančno uskladijo s povezanimi stroški proizvodnje. Poleg tega člen 2(6) osnovne uredbe ne izključuje razdeljevanja izdelka v preiskavi na vrste izdelka, kadar bi bilo potrebno. Zato se prodaja, za katero je bilo ugotovljeno, da ni bila opravljena v običajnem poteku trgovine na ravni vrste izdelka, izključi iz izračuna dobička, ki se uporabi pri računski določitvi normalne vrednosti. Trditev se zato zavrne.
(26)
Isti indonezijski proizvajalec izvoznik je tudi trdil, da se pri računski določitvi normalne vrednosti za nekatere vrste izdelkov niso odštela nadomestila, da bi se normalne vrednosti ponovno vrnile na raven cene franko tovarna. Trditev je bila sprejeta in izračun ustrezno spremenjen.
(27)
Ker v zvezi z določitvijo normalne vrednosti ni bilo nobenih drugih pripomb, se začasne ugotovitve iz uvodnih izjav 27 do 33 začasne uredbe - popravljene, kot je navedeno v uvodni izjavi 26 - potrdijo.
2.2 Izvozna cena
(28)
Po začasnem razkritju je eden od indonezijskih proizvajalcev izvoznikov trdil, da ni bila predložena utemeljitev, na podlagi katere bi se cena za povezano družbo izvoznico v Uniji obravnavala kot nezanesljiva in računsko določila izvozna cena v zvezi s to prodajo v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe. V zvezi s tem je treba navesti, da se transferne cene med povezanimi stranmi ne obravnavajo kot zanesljive, ker bi se lahko umetno določile na različnih ravneh glede na to, kaj bi bilo ugodnejše za zadevne povezane družbe. Zato se pri računski določitvi izvozne cene v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe, pri kateri se uporabi razumna stopnja dobička, neodvisna od dejanskega dobička na podlagi transfernih cen, preprečijo kakršni koli izkrivljajoči učinki, ki bi lahko izhajali iz transfernih cen. Trditev se zato zavrne.
(29)
V zvezi z izvozom v Unijo prek povezanih uvoznikov s sedežem v Uniji sta po začasnem razkritju oba indonezijska izvoznika trdila, da stopnja dobička, ki se je uporabila pri računski določitvi izvozne cene v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe, ni bila ustrezna. Oba sta trdila, da se je dobiček, ki se je uporabil v začasni fazi, nanašal le na enega delno sodelujočega uvoznika in se ni preveril ter zato ni zanesljiv. V skladu s tem sta predlagala, da se tako kot pri drugih preiskavah uporabi 5-odstotni dobiček. Ob upoštevanju nizke stopnje sodelovanja neodvisnih uvoznikov v tej preiskavi se trditev sprejme in uporabi se 5-odstotna stopnja dobička, kar je v skladu s stopnjami dobička, ki so se za isti sektor uporabile v prejšnjih preiskavah.
(30)
Ker v zvezi s primerjavo ni bilo nobenih drugih pripomb, se vsebina uvodnih izjav 34 do 36 začasne uredbe - prilagojena, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 29 - potrdi.
2.3 Primerjava
(31)
Po začasnem razkritju sta oba indonezijska izvoznika izpostavila, da se zaradi razlik v provizijah ne bi smela izvesti prilagoditev v skladu s členom 2(10)(i) za prodajo prek zadevnih povezanih trgovcev v tretji državi. Obe družbi sta trdili, da njuni proizvodni družbi v Indoneziji in zadevni povezani trgovci v Singapurju sestavljajo en gospodarski subjekt ter da trgovci v tretji državi opravljajo vlogo izvoznega oddelka povezanih indonezijskih družb. Vendar v obeh primerih trgovinski račun za domačo prodajo in del izvoza v tretje države izda neposredno proizvajalec v Indoneziji, pri čemer trgovci v Singapurju prejmejo določeno provizijo. V primeru ene od indonezijskih družb je ta provizija navedena v pogodbi, ki zajema le izvoz. Poleg tega trgovci v tretji državi prodajajo tudi izdelke drugih proizvajalcev, v enem primeru tudi nepovezanih proizvajalcev. Zato je jasno, da so funkcije obeh povezanih trgovcev v Singapurju podobne funkcijam zastopnika, ki dela na podlagi provizije. Trditev se zato zavrne.
(32)
Po dokončnem razkritju sta indonezijska vlada in indonezijski proizvajalec izvoznik ponovila svojo trditev glede enega gospodarskega subjekta iz prejšnje uvodne izjave. Trdila sta, da je Sodišče v zadevi Matsushita proti Svetu (4) razsodilo, da dejstvo, da se proizvajalec ukvarja z nekaterimi funkcijami prodaje, ne pomeni, da družba za proizvodnjo in trgovska družba ne moreta sestavljati enega gospodarskega subjekta. Trdila sta tudi, da prodaja v tretje države, ki jo izvedejo izvozniki neposredno brez trgovca v Singapurju, predstavlja le majhen odstotek izvoza in da je v sodbi Interpipe (5) Sodišče prve stopnje razsodilo, da majhen obseg neposredne prodaje s strani proizvajalca ne podpira trditve, da ni šlo za en sam gospodarski subjekt. Trdila sta tudi, da v zadevi Canon proti Svetu (6) dejstvo, da je hčerinska družba prav tako delovala kot distributer izdelkov drugih družb, ni vplivala na ugotovitev, da je šlo za en sam gospodarski subjekt.
(33)
Čeprav je Sodišče v zadevi Matsushita proti Svetu razsodilo, da so bile institucije v navedeni zadevi upravičene do razsodbe, da proizvajalec skupaj z enim ali več distribucijskimi družbami, ki jih nadzoruje, sestavlja gospodarski subjekt, čeprav sam opravlja nekatere funkcije prodaje, to ne pomeni nujno, da morata proizvajalec in njegove povezane prodajne družbe vedno predstavljati en gospodarski subjekt. V nasprotju z indonezijskim proizvajalcem izvoznikom proizvajalec v zadevi Matsushita proti Svetu sam ni opravljal neposredne prodaje. V sodbi Interpipe je bilo dejstvo, da je neposredna prodaja proizvajalca izvoznika predstavljala le omejen odstotek celotnega obsega prodaje v EU, le en element, ki ga je analiziralo Sodišče prve stopnje. Predvsem pa je Sodišče poudarilo dejstvo, da je ta neposredna prodaja potekala v nove države članice v prehodnem obdobju. Nasprotno pa v tem primeru dokazi, ki so na voljo, kažejo, da neposredna prodaja proizvajalca nekaterim tretjim državam ni začasna, temveč vsaj načeloma strukturna, tj. stalna. Poleg tega navedena prodaja za vsakega zadevnega proizvajalca predstavlja velik odstotek njegove domače prodaje. V zadevi Canon proti Svetu je prodaja hčerinskih družb proizvajalca izvoznika na domači trg vključevala druge izdelke, ki so bili prodani le pod drugo blagovno znamko, a jih je kljub temu proizvedel sam proizvajalec izvoznik. Trditev se zato ponovno zavrne.
(34)
Ena od indonezijskih družb je nadalje trdila, da je Komisija, tudi če se koncept enega gospodarskega subjekta ne sprejme, uvedla „dvojno stopnjo“, tako da je od izvozne cene za neodvisne stranke v Uniji odštela dobiček povezanega uvoznika v Uniji in provizijo za povezanega trgovca v tretji državi. Vendar sta se ti dve postavki upoštevali za različne namene in sta se odšteli ločeno. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 28, se izvozna cena za izvoz prek povezanih uvoznikov v Uniji računsko določi v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe na podlagi cene, po kateri se uvoženi izdelki prvič nadalje prodajo neodvisnemu kupcu. V teh primerih se opravi prilagoditev za nastali dobiček, da se določi zanesljiva izvozna cena na ravni meja Unije. Nasprotno pa se je provizija za povezanega trgovca v tretji državi odštela v skladu s členom 2(10)(i) osnovne uredbe. Trditev se zato zavrne.
(35)
Družba je nadalje trdila, da bi bilo treba v primeru prilagoditve izvozne cene za provizijo povezanega trgovca v tretji državi v skladu s členom 2(10)(i) opraviti popolnoma enako prilagoditev normalne vrednosti, ker bi ta trgovec usklajeval tudi domačo prodajo. Vendar pisna pogodba med trgovcem in proizvajalcem v Indoneziji zajema le izvoz. Poleg tega trgovinski račun za domačo prodajo izda družba v Indoneziji. Trditev se zato zavrne.
(36)
V zvezi s prilagoditvijo v skladu s členom 2(10)(i) osnovne uredbe se šteje za primerno, da se zaradi preprečitve kakršnih koli izkrivljajočih učinkov, ki bi lahko izhajali iz transfernih cen, uporabi razumna stopnja dobička, neodvisna od dejanskega dobička na podlagi transfernih cen. Zato so se dejanske stopnje dobička trgovcev v tretji državi, ki so se uporabile v začasni fazi, nadomestile s 5-odstotnim dobičkom, ki se kot v prejšnjih primerih šteje za razumen dobiček pri dejavnostih, ki jih opravljajo trgovske družbe v kemičnem sektorju, kot je bilo narejeno v prejšnjih primerih (7).
(37)
Druga indonezijska družba je trdila, da je Komisija dvakrat odštela stroške provizije za prodajo prek povezanega uvoznika v Uniji. Družba je trdila, da se je pri računski določitvi izvozne cene v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe izvedla prilagoditev za PSA-stroške povezanega uvoznika in stroške provizije kot neposredne stroške prodaje. Ker so stroški provizije že vključeni v PSA-stroške, so se stroški provizije tako dvakrat odšteli. Ugotovljeno je bilo, da je ta trditev utemeljena, in izračun je bil ustrezno spremenjen.
(38)
Ena družba je ponovno zahtevala prilagoditev zaradi razlik v fizikalnih lastnostih na podlagi tega, da izvaža zadevni izdelek v EU v tekoči in trdni obliki, medtem ko ga na domačem trgu prodaja samo v trdni obliki, pri čemer so cene za tekočo obliko nižje od cen za trdno obliko izdelka v preiskavi (glej uvodno izjavo 39 začasne uredbe). V podporo trditvi je družba predložila kopijo dveh računov za prodajo na druge izvozne trge. Vendar tega dokaza v tej pozni fazi postopka ni bilo mogoče preveriti, prav tako pa ni bilo mogoče potrditi, da se je prikazana razlika uporabljala za vse primere, v katerih so bile prisotne navedene razlike v fizikalnih lastnostih. Trditev se zato zavrne.
(39)
Po začasnem razkritju je eden od indonezijskih izvoznikov trdil, da je bila obrestna mera, ki se je upoštevala pri izračunu stroškov kredita povezanega uvoznika v Uniji, uporabljenem v začasni uredbi, nesorazmerna in je predlagal uporabo obrestne mere na podlagi podatkov, ki jih je za OP objavila Deutsche Bundesbank. Ker so podatki o obrestni meri, ki so se uporabili za izračun kreditnih stroškov za to družbo v začasni uredbi, temeljili na informacijah, ki so jih predložile druge strani, in tako izražajo njihov specifičen finančni položaj, ki ni nujno relevanten za zadevnega povezanega uvoznika, je bila trditev sprejeta in izračun ustrezno spremenjen.
(40)
Ker v zvezi s primerjavo ni bilo nobenih drugih pripomb, se začasne ugotovitve iz uvodnih izjav 37 do 40 začasne uredbe - prilagojene, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 36, 37 in 39 - potrdijo.
2.4 Stopnja dampinga
(41)
Ker v zvezi z izračunom stopnje dampinga ni bilo nobenih drugih pripomb, se vsebina uvodnih izjav 41 in 42 začasne uredbe potrdi.
(42)
Dokončno določena stopnja dampinga, izražena kot odstotek neto cene CIF franko meja Unije pred plačilom dajatve, je:
Družba
Začasna stopnja dampinga
P.T. Ecogreen Oleochemicals
7,3 %
P.T. Musim Mas
5,4 %
vse druge družbe
7,3 %
3. Malezija
3.1 Normalna vrednost
(43)
Po začasnem razkritju je eden od malezijskih proizvajalcev izvoznikov trdil, da preizkus dobičkonosnosti v okviru ocene običajnega poteka trgovine (glej uvodno izjavo 46 začasne uredbe) ne bi smel temeljiti na tehtanem povprečju letnih stroškov proizvodnje, ampak bi se morali zaradi dnevnih nihanj cen glavne surovine uporabiti posamezni stroški vsake domače transakcije. V zvezi s to trditvijo je treba izpostaviti, da je uporaba tehtanega povprečja stroškov proizvodnje kot merila za preizkus dobičkonosnosti ustaljena praksa Komisije. Te trditve se je družba držala v svojem odgovoru na vprašalnike, prav tako pa je bila podlaga za preveritveni obisk, pri katerem so se podatki, ki jih je sporočila družba, uskladili z računovodskimi izkazi družbe. Zahtevek za uporabo stroškov proizvodnje na podlagi transakcij, ki bi pomenila bistveno odstopanje od običajne prakse Komisije, je bil prvič izpostavljen v pripombah družbe k dokumentu o začasnem razkritju, ustreznih številk zato ni bilo mogoče preveriti na kraju samem. Navesti je treba tudi, da dokumentacija o stroških posameznih transakcij, ki jo je družba predložila v podporo svoji trditvi, v veliki meri temelji na ocenah ter zato ne zagotavlja podatkov o stroških, ki bi bili natančnejši in bolj reprezentativni od podatkov, ki jih je družba prvotno sporočila in so bili preverjeni na kraju samem. Nazadnje je treba navesti, da struktura predložene nove dokumentacije o stroških ne omogoča usklajevanja s tem delom poročil o upravljanju, ki so bila preverjena na kraju samem. Trditev se zato zavrne.
(44)
Malezijski izvoznik brez domače prodaje (glej uvodno izjavo 51 začasne uredbe) je trdil, da zneski za PSA-stroške in dobičke, ki se uporabijo v izračunu normalne vrednosti, ne smejo temeljiti na tehtanem povprečju dejanskih zneskov, določenih za druga dva proizvajalca izvoznika, ki prodajata podobni izdelek na malezijskem trgu. Družba je trdila, da te številke niso reprezentativne, saj uporablja različne proizvodne metode z različnimi osnovnimi surovinami. V zvezi s to trditvijo je treba opozoriti, da so se pri izračunu normalne vrednosti uporabili lastni proizvodni stroški družbe. Na številkah, ki sta jih predložila druga dva malezijska proizvajalca izvoznika, so temeljili samo zneski glede PSA-stroškov. Glede zneska dobička je bilo določeno, kot je razloženo v uvodni izjavi 45. Družba tudi ni pojasnila domnevnih učinkov uporabljene proizvodne metode na PSA-stroške. Poleg tega je treba navesti, da le omejen del proizvodnje družbe temelji na domnevno drugačni proizvodni metodi, medtem ko se za bistveni del proizvodnje uporabljajo enak proizvodni postopek in enake osnovne surovine kot pri drugih dveh malezijskih proizvajalcih. Zato se sklene, da družba ni dokazala, da uporabljene številke niso bile reprezentativne, in trditev v zvezi s tem se zavrne.
(45)
Isti malezijski izvoznik je nadalje trdil, da če bi Komisija za določitev PSA vseeno uporabila podatke drugih dveh izvoznikov bi morali takšni podatki temeljiti na tehtanem povprečju številk, ki se nanašajo na vse domače transakcije navedenih proizvajalcev izvoznikov in ne le na dobičkonosne transakcije. Ta trditev je bila načeloma sprejeta. V zvezi s PSA je zato potrjeno, da so se pri konstruiranju normalne vrednosti uporabili povprečni PSA-stroški za vse domače transakcije drugih dveh malezijskih proizvajalcev izvoznikov. Številke, uporabljene za ta izračun, so bile preverjene med preveritvenimi obiski zadevnih malezijskih družb. Glede določanja dobička je treba opozoriti, da zneska dobička ni bilo mogoče določiti na osnovi zneskov, nastalih in realiziranih s strani drugih dveh proizvajalcev izvoznikov, na ta način se lahko izračuna znesek izgube. Zato na tej osnovi ni bilo mogoče določiti podatkov glede dobička. V tem primeru se trditev malezijskega izvoznika, da je za izračun normalne vrednosti negativen znesek mogoče uporabiti za znesek dobička, zavrne. Koncept dobička vedno pomeni obstoj pozitivnega zneska. Preučeno je bilo tudi, ali je znesek dobička mogoče določiti na osnovi dobičkonosne prodaje proizvajalca izvoznika v Maleziji, vendar je bil ta pristop zavrnjen, ker bi bil v nasprotju z ugotovitvami STO v primeru uvoza bombažnega posteljnega perila iz Indije (8). Zato mora izračun dobička v skladu s členom 2(6)(c) osnovne uredbe temeljiti na kateri koli drugi razumni metodi, pri čemer se je ob odsotnosti kakršnih koli drugih razpoložljivih podatkov dolgoročna tržna obrestna mera v Maleziji štela za najustreznejšo podlago za določitev dobička. Ta metoda se je štela za konzervativno, razumno in najustreznejšo v smislu člena 2(6)(c) osnovne uredbe. Ugotavlja se, da tako določene stopnje dobička ne presegajo dobička, ki so ga realizirali drugi proizvajalci izvozniki pri prodaji izdelkov iste splošne kategorije na domačem trgu države porekla.
(46)
Ker v zvezi z določitvijo normalne vrednosti ni bilo nobenih drugih pripomb, se začasne ugotovitve iz uvodnih izjav 44 do 51 začasne uredbe, vendar spremenjene, kot je navedeno v uvodni izjavi 45, potrdijo.
3.2 Izvozna cena
(47)
V zvezi z izvozom v Unijo prek povezanih uvoznikov s sedežem v Uniji sta po začasnem razkritju malezijska izvoznika trdila, da stopnja dobička, ki se je uporabila pri računski določitvi izvozne cene v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe, ni bila ustrezna. Ena od družb je svoje trditve podprla s podatki o dobičkonosnosti nekaterih njunih evropskih nepovezanih trgovcev v OP. V zvezi s tem je treba navesti, da se ti podatki ne morejo obravnavati kot reprezentativni, ker so trgovci navedli trgovino s številnimi kemičnimi izdelki, pri čemer je v enem primeru trgovec tudi proizvajalec. Zato se ne sprejmejo kot zanesljivo merilo. Druga družba je trdila, da se njen povezani uvoznik v EU ne sme obravnavati kot distributer, ampak kot povezan zastopnik, zato prilagoditev PSA-stroškov in dobička pri računski določitvi izvozne cene ne sme preseči odstotka provizije, ki se običajno dodeli neodvisnim zastopnikom, ki trgujejo v sektorju. Družba je kot merilo predložila sporazume, ki jih je sklenila z neodvisnimi zastopniki. Po dokončnem razkritju se je trditev še naprej razvila z utemeljitvijo, da se je v primeru volframovih elektrod (9) dobiček povezanega uvoznika štel za zanesljivega in ga je bilo mogoče uporabiti pri konstruiranju izvozne cene. V odgovor na to trditev je treba navesti, da člen 2(9) osnovne uredbe ne predvideva različnega obravnavanja povezanih uvoznikov, ki domnevno opravljajo funkcijo distributerjev, in uvoznikov, ki domnevno opravljajo funkcijo zastopnikov.
Člen 2(9) določa prilagoditev za vse stroške, plačane med uvozom in nadaljnjo prodajo, ter nastale dobičke. Poleg tega je treba navesti, da je bilo v preiskavi ugotovljeno, da ima povezana družba sedež v Uniji. Med drugim je odgovorna za naročila strank in izdajanje trgovinskih računov za zadevni izdelek, ki ga proizvaja povezani izvoznik, ter za urejanje postopkov carinjenja EU. Dejstvo, da povezani izvoznik pred uvozom izvaja nekatere dejavnosti, ne pomeni, da izvozne cene ni mogoče ponovno računsko določiti na podlagi cene pri nadaljnji prodaji prvi neodvisni stranki skupaj s potrebnimi nadomestili v skladu s členom 2(9). Razlike v funkcijah v primerjavi z drugimi povezanimi uvozniki, ki jih je izpostavila družba, so običajno izražene v PSA-stroških, pri čemer je Komisija uporabila dejanske podatke družbe. Zato se ta trditev ne more sprejeti. Opozoriti je tudi treba, da je bil v navedenem primeru glede volframovih elektrod povezani uvoznik nadalje vključen v proizvodni proces izdelka, ki ga proizvaja povezana skupina, in je poleg dejavnosti trgovske družbe izvajal tudi druge dejavnosti. Zato je bilo ugotovljeno, da za takšne kompleksne strukture dobiček nepovezanih uvoznikov ni dovolj reprezentativen. Razmere v navedenem primeru niso primerljive z razmerami zadevnega malezijskega povezanega uvoznika, ki le izvaja funkcije trgovanja. Kljub temu se na podlagi razlogov, pojasnjenih v uvodni izjavi 29, zadevna stopnja dobička prilagodi na 5 %. Ker v zvezi z določitvijo izvozne cene ni bilo nobenih drugih pripomb, se začasne ugotovitve iz uvodnih izjav 52 do 54 začasne uredbe, vendar spremenjene, kot je pojasnjeno zgoraj, potrdijo.
3.3 Primerjava
(48)
Po začasnem razkritju je en malezijski izvoznik ponovil svojo trditev (glej tudi uvodno izjavo 57 začasne uredbe), da je njegov povezani uvoznik v Uniji pravzaprav proizvajalčev izvozni oddelek in da bodo pri določanju izvozne cene franko tovarna odbitki preveliki, če se bodo uporabile polne prilagoditve za PSA-stroške in dobičke na podlagi člena 2(9) osnovne uredbe. Družba je trdila, da je treba sicer podobno prilagoditev uporabiti pri izračunu normalne vrednosti. Trditev se je ponovila v predložitvi po dokončnem razkritju. Vendar ni bila predložena nobena nova trditev, na podlagi katere bi se spremenile sklepne ugotovitve v zvezi s tem. Zlasti je treba spomniti, da je povezana družba izdala račune strankam v Uniji in prejela plačila strank iz Unije. Ob tem je treba opozoriti, da je prodaja povezane družbe vsebovala pribitek. Poleg tega so finančni računi povezane družbe pokazali, da je imela med uvozom in nadaljnjo prodajo običajne PSA-stroške. Povezana družba torej dejansko opravlja značilne funkcije uvoznika. Nenazadnje je treba opozoriti, da je proizvajalec v Maleziji prav tako neposredno prodajal neodvisnim strankam v Uniji in drugih državah. V zvezi s tem se je družba sklicevala na sodbo v zadevi Interpipe, v kateri so bile navedene trditve, podobne trditvam indonezijskih proizvajalcev izvoznikov. Iz razlogov, ki so bili že pojasnjeni v uvodni izjavi 33, so okoliščine tega primera drugačne od okoliščin v primeru sodbe Interpipe. Trditev malezijskega izvoznika, da se je glede neodvisne prodaje družbe dogovoril njeni povezani uvoznik v EU, ki nastopa v vlogi izvoznega oddelka malezijske družbe, je v nasprotju z obrazložitvami, predloženimi med preveritvenim obiskom, ko je bila v zvezi s tem izpostavljena ključna vloga matične družbe na Japonskem. Navedene ugotovitve so privedle do sklepa, da je treba prilagoditev za PSA-stroške in dobičke ohraniti in da za izračun normalne vrednosti ni utemeljena nobena podobna prilagoditev.
(49)
Ista družba je tudi trdila, da so se pri ponovni računski določitvi izvozne cene dvakrat odšteli nekateri prodajni stroški njenega povezanega uvoznika. Izračuni so se preverili in se po ugotovitvi, da je bila trditev utemeljena, ustrezno prilagodili.
(50)
Eden od malezijskih izvoznikov je trdil, da primerjava normalne vrednosti in izvozne cene ne sme temeljiti na vrstah izdelka, kot so določene s kontrolnimi številkami izdelkov, ampak na lastnih oznakah izdelkov družb. Glede na trditve te družbe kontrolne številke izdelkov, uporabljene v preiskavi, ne zajemajo dovolj podrobno posebnosti proizvodnega postopka ter razlik v stroških in cenah. Da bi podprla to trditev, se je družba sklicevala na nekatere svoje izdelke, ki so bili proizvedeni z različnimi proizvodnimi postopki in z uporabo različnih osnovnih surovin, zaradi česar so bili proizvodni stroški na enoto višji. Opozoriti je treba, da ta trditev ni bila predložena niti v začasni fazi preiskave niti med preveritvenim obiskom na kraju samem. Poleg tega se z uporabo družbinih lastnih oznak izdelkov v izračunu ne bi rešila težava različnih proizvodnih metod, ker so se enake oznake uporabljale tudi za izdelke, proizvedene z različnimi proizvodnimi postopki. Trditev se zato zavrne.
(51)
Ker v zvezi s primerjavo ni bilo nobenih pripomb, se začasne ugotovitve iz uvodnih izjav 55 do 58 začasne uredbe, vendar spremenjene, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 49, potrdijo.
3.4 Stopnja dampinga
(52)
Po začasnem razkritju je malezijski proizvajalec, ki ni izvažal v EU, predložil pripombe v zvezi z uvodno izjavo 60 začasne uredbe, pri čemer je trdil, da so v Maleziji še drugi proizvajalci zadevnega izdelka. V zvezi s tem je treba navesti, da prisotnost dodatnega proizvajalca v Maleziji, ki ni izvoznik v EU, ne spremeni ugotovitve glede stopnje sodelovanja v Maleziji, ker ni bilo dokazov, da preiskane družbe v OP niso predstavljale vsega izvoza zadevnega izdelka v EU. Isti malezijski proizvajalec je kritiziral dejstvo, da bi se za proizvajalce, kot je on sam, ki v OP niso izvažali v Unijo, uporabljala stopnja preostale dajatve. Glede tega je treba opozoriti, da za družbe, ki v OP niso izvažale v EU, ne morejo veljati posamezne stopnje dajatve. Vendar lahko te družbe, takoj ko začnejo izvažati ali prevzamejo nepreklicno obveznost prodaje v EU, zaprosijo za pregled novega izvoznika v skladu s členom 11(4) osnovne uredbe, kar lahko privede do posamezne stopnje dajatve, če so pogoji iz navedenega člena izpolnjeni.
(53)
Eden od malezijskih proizvajalcev je trdil, da vrednost CIF, ki se uporablja kot osnova za izračun odstotka stopnje dampinga, ne sme temeljiti na ceni, prijavljeni pri carinskih organih, ampak jo je treba izračunati na podlagi cene pri nadaljnji prodaji, pri čemer se odštejejo vsi stroški po uvozu v Unijo. Ker pa se je cena CIF uporabila kot osnova deklaracij o carinski vrednosti na mejah Unije in se ne zdi, da je bila nepravilno prijavljena, je treba to isto ceno uporabiti kot osnovo pri izračunu odstotka stopnje dampinga. Družba je trdila, da obstaja časovni zamik med povezanimi dobavami iz Malezije in postopki carinjenja za ponovno prodajo v Uniji. Čeprav se računi za postopke carinjenja izdajo kasneje, s cenami, določenimi z metodo zaporednega vrednotenja zalog FIFO, gre še vedno za transferno ceno in ne ceno za nadaljnjo prodajo, na kateri temelji izračun carinske vrednosti. Trditev se zato zavrne.
(54)
Ker v zvezi z izračunom stopnje dampinga ni bilo nobenih drugih pripomb, se vsebina uvodnih izjav 59 in 60 začasne uredbe potrdi.
(55)
Dokončno določena stopnja dampinga, izražena kot odstotek neto cene CIF franko meja Unije pred plačilom dajatve, je:
Družba
Dokončna stopnja dampinga
KL-Kepong Oleomas Sdn. Bhd.
3,3 %
Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd.
5,3 %
Fatty Chemicals Malaysia Sdn. Bhd.
5,7 %
vse druge družbe
5,7 %
D. ŠKODA
1. Uvodne opombe
(56)
Po objavi začasne uredbe je bilo ugotovljeno, da so zaradi stvarnih napak potrebni manjši popravki podatkov glede potrošnje. Na podlagi tega so se nekoliko spremenili obseg prodaje, tržni delež industrije Unije in tržni delež zadevnih držav. Vendar ti popravki nimajo velikega vpliva na trende in sklepne ugotovitve v zvezi s potrošnjo, obsegom prodaje, tržnim deležem industrije Unije in tržnim deležem zadevnih držav v obravnavanem obdobju na trgu Unije.
2. Proizvodnja Unije in industrija Unije
(57)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 62 začasne uredbe, je bilo ugotovljeno, da so podobni izdelek proizvajali dva pritožnika in majhni proizvajalci v Uniji. Kot je navedeno v uvodnih izjavah 11 in 12, so bili proizvajalci, ki proizvajajo maščobne alkohole, sestavljene iz razvejenih izomerov, in njihove mešanice, izključeni iz opredelitve proizvodnje maščobnih alkoholov in njihovih mešanic v Uniji. Kljub dejstvu, pojasnjenem v uvodni izjavi 58, se potrdi opredelitev industrije Unije iz uvodnih izjav 62 in 63 začasne uredbe.
(58)
Enega od dveh pritožnikov je prevzela družba, ki v trenutnem postopku sodeluje kot uporabnik. Po objavi začasne uredbe je ta pritožnik zavzel nevtralno stališče.
(59)
Zato so nekatere strani podvomile v raven podpore ali pravno podlago preiskave, pri čemer so trdile, da se mora podpora ohraniti ves čas preiskave.
(60)
Analiza te trditve je pokazala, da preostali pritožnik predstavlja več kot 40 % celotne proizvodnje Unije, torej več kot 25 % celotne proizvodnje Unije in 100 % proizvajalcev maščobnih alkoholov in njihovih mešanic v Uniji, ki izražajo podporo pritožbi ali ji nasprotujejo. 25-odstotni prag in 50-odstotni prag, kot se zahtevata v skladu s členom 5(4) osnovne uredbe, sta torej v celoti izpolnjena in pravna podlaga se lahko potrdi.
(61)
Nekatere strani so trdile, da se pritožnika ne smeta obravnavati kot del industrije Unije, ker sta v OP oba uvažala zadevni izdelek. Vendar je bilo ugotovljeno, da je bil odstotek uvoza izdelka teh družb iz zadevnih držav nebistven v primerjavi z njuno proizvodnjo podobnega izdelka. Poleg tega je bil ta uvoz večinoma začasne narave. Zato se lahko potrdi, da je glavna dejavnost teh družb proizvodnja in prodaja podobnega izdelka. Uvodni izjavi 62 in 63 začasne uredbe se torej potrdita.
3. Potrošnja Unije
(62)
Ker v zvezi s potrošnjo Unije ni bilo pripomb, se uvodne izjave 64 do 66 začasne uredbe potrdijo.
4. Uvoz iz zadevnih držav v Unijo in nelojalno nižanje prodajnih cen
4.1 Kumulacija
(63)
Številne strani so nasprotovale dejstvu, da je bila za tri zadevne države iz začasne uredbe opravljena kumulativna ocena. Po njihovem mnenju pogoji za kumulacijo, določeni v členu 3(4) osnovne uredbe, niso bili izpolnjeni. Trdili so še posebej, da je negativno nelojalno nižanje prodajnih cen, ugotovljeno za eno od držav, onemogočalo kumulacijo. Poleg tega so navedle, da so se trendi obsega prodaje iz teh treh držav izvoznic v obravnavanem obdobju razlikovali, pri čemer so bile razlike tudi pri dostopu do surovin in v surovinah, uporabljenih v teh treh državah izvoznicah. Nenazadnje je bilo navedeno, da je izvoz iz ene od zadevnih držav potekal prek povezanih družb. Po njihovem mnenju so med zadevnimi državami na trgu Unije obstajali različni konkurenčni pogoji. Kot določa člen 3(4) osnovne uredbe, če je uvoz izdelka iz več držav istočasno predmet protidampinških preiskav, se učinki takšnega uvoza ocenjujejo kumulativno samo, če se ugotovi, da: (a) je stopnja dampinga, ugotovljena za uvoz iz vsake od teh držav, večja kot de minimis, kot ga opredeljuje člen 9(3), in da obseg uvoza iz vsake od teh držav ni zanemarljiv ter (b) je kumulativna ocena učinkov uvoza ustrezna glede na konkurenčne pogoje med uvoženimi izdelki ter konkurenčne pogoje med uvoženimi izdelki in podobnega izdelka Unije.
(a)
Kot je pojasnjeno v odstavku 4.3.2 začasne uredbe, obseg dampinškega uvoza posamezne zadevne države ni bil zanemarljiv, pri čemer so količine takšnega uvoza v obravnavanem obdobju ostale velike.
(b)
Ugotovljeno je bilo, da so bili konkurenčni pogoji in oblikovanje cen uvoženih izdelkov in podobnega izdelka v zadevnih državah podobni, zlasti v OP. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 127 začasne uredbe, so vse opredeljene stopnje odprave škode za zadevne države bistveno presegale 2-odstotni prag de minimis. Zato nelojalno nižanje prodajnih cen pravzaprav ne izraža razmer, ki bi se vzpostavile na trgu z učinkovito cenovno konkurenco. Prodajne poti in cenovni trendi za posamezno zadevno državo so se analizirali, pri čemer so bili rezultati podobni, kot je prikazano v preglednici spodaj. Uvozne cene zadevnih držav so sledile padajočemu trendu in so bile zlasti nizke v OP v primerjavi s povprečnimi cenami industrije Unije.
Uvoz glede na Eurostatove podatke (prilagojeni tako, da vključujejo samo zadevni izdelek)
2007
2008
2009
OP
Povprečna cena v EUR/tono v Maleziji
911
944
799
857
Indeks: 2007 = 100
100
104
88
94
Letni Δ%
3,6
-15,4
7,3
Povprečna cena v EUR/tono v Indoneziji
996
1 169
899
912
Indeks: 2007 = 100
100
117
90
92
Letni Δ%
17,3
-23,1
1,4
Povprečna cena v EUR/tono v Indiji
997
1 141
897
915
Indeks: 2007 = 100
100
114
90
92
Letni Δ%
14,4
-21,4
2,1
(64)
Zato se uvodne izjave 67 do 70 začasne uredbe potrdijo.
4.2 Obseg, cena in tržni delež dampinškega uvoza iz zadevnih držav
(65)
Ker v zvezi z obsegom, ceno in tržnim deležem dampinškega uvoza iz zadevnih držav ni bilo pripomb, se uvodne izjave 71 do 73 začasne uredbe potrdijo.
4.3 Nelojalno nižanje prodajnih cen
(66)
Strani so trdile, da se cene surovin maščobnih alkoholov in njihovih mešanic, proizvedenih iz naravnega olja in maščob, ter tistih iz sintetičnih virov, kot je surovo ali mineralno olje, razlikujejo in da bi bilo treba uvesti dodatno merilo kontrolne številke izdelka, da bi se upoštevale razlike v ceni proizvodnje zaradi različnih proizvodnih postopkov. Vendar se kontrolne številke izdelkov določijo na podlagi individualnih značilnosti posamezne podkategorije postavk, ki jih zajema opredelitev zadevnega izdelka, in ne na podlagi cene vsake od teh postavk. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da se osnovne značilnosti maščobnih alkoholov in njihovih mešanic, proizvedenih iz naravnih olj in maščob, ter tistih iz surove nafte ali mineralnega olja ne razlikujejo bistveno, prav tako pa razlika v ceni proizvodnje ni taka, da bi utemeljila uporabo različnih kontrolnih številk izdelkov. Ta trditev se zato zavrne.
(67)
Nekatere strani so trdile, da je bila številka, ki je odražala stroške po uvozu, v višini približno 3 % uvozne cene in se uporabljajo pri določanju ravni nelojalnega nižanja prodajnih cen v zadevnih državah, nejasna in se je v tem primeru zdela neustrezna. Vendar so informacije, preverjene med preiskavo, pokazale, da so morale strani, ki uvažajo, na primer uvozniki in uporabniki, plačati tak znesek stroškov po uvozu zato, da bi zadevni izdelek sprostile v prosti promet na trgu Unije. Poleg tega strani niso predložile nobenih dokazov, da stroški po uvozu v tem primeru niso bili pravilno določeni. Zato je bila ta trditev zavrnjena. Metodologija za izračun nelojalnega nižanja prodajnih cen, kot je pojasnjena v uvodnih izjavah 74 in 75 začasne uredbe, se potrdi.
5. Gospodarski položaj industrije Unije
5.1 Uvodne opombe
(68)
Kljub spremembi lastništva iz uvodne izjave 58 je prevladalo mnenje, da se podatki, ki jih je predložil pritožnik, ki se je umaknil, in ki so se preverili v prostorih tega pritožnika, ne smejo samodejno izključiti iz analize škode, ker so še vedno del proizvodnje Unije.
(69)
Nekatere strani so trdile, da je treba nekatere podatke, ki jih je predložila industrija Unije, zlasti v zvezi z nakupi zadevnega izdelka s poreklom iz Indije, Malezije in Indonezije, izključiti iz analize škode in izračuna stopnje škode, ker bi bila vsaka domnevna škoda v zvezi s temi nakupi samopovzročena. Vendar, kot je navedeno v uvodni izjavi 63 začasne uredbe, so bili ti nakupi zlasti posledica začasnega zaprtja enega od proizvodnih obratov enega proizvajalca. Poleg tega so bili ti nakupi nebistveni v primerjavi s skupno proizvodnjo pritožnikov. Zato ni bilo utemeljenih razlogov za izključitev nakupov navedenih proizvajalcev iz analize škode in izračuna stopnje odprave škode.
(70)
Uvodne opombe iz uvodne izjave 76 začasne uredbe se potrdijo.
5.2 Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti, prodaja in tržni delež
(71)
Ker v zvezi s proizvodnjo, proizvodno zmogljivostjo in izkoriščenostjo zmogljivosti, prodajo in tržnim deležem industrije Unije ni bilo pripomb, se uvodne izjave 77 do 81 začasne uredbe potrdijo.
5.3 Povprečne cene na enoto industrije Unije
(72)
Po objavi začasne uredbe je bilo ugotovljeno, da so zaradi stvarnih napak potrebni popravki povprečnih cen na enoto industrije Unije. V spodnji preglednici je prikazan spremenjeni trend cene na enoto industrije Unije v obravnavanem obdobju.
Cena na enoto pri prodaji nepovezanim v EU
2007
2008
2009
OP
Indeks: 2007 = 100
100
123
102
96
Letni Δ%
22,6 %
-16,9 %
-5,3 %
Vir: izpolnjeni vprašalniki.
(73)
V nasprotju z navedbo iz uvodne izjave 84 začasne uredbe so se cene industrije Unije v obravnavanem obdobju zmanjšale za 4 %. V obdobju od leta 2008 do leta 2009 je zmanjšanje bilo bistveno, z nadaljnjim zmanjšanjem v OP. V tem obdobju se je prodajna cena zmanjšala za 22 %. Navedene spremembe nimajo vpliva na sklepe o gospodarskem stanju industrije Unije in ker v zvezi s povprečnimi cenami na enoto industrije Unije ni bilo pripomb, se uvodni izjavi 82 in 83 začasne uredbe potrdita.
5.4 Zaloge, zaposlenost, plače in produktivnost, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala, rast, višina dejanske stopnje dampinga
(74)
Nekatere strani so trdile, da industrija Unije ni mogla utrpeti škode, ker so družbe, ki so del industrije Unije, vertikalno integrirane in so zadevni izdelek uvažale iz tretjih držav. Zato bi lahko uvoženi izdelek uporabile v svoji nadaljnji proizvodnji in prodale proizvodnjo, ki ni dobičkonosna.
(75)
Opozoriti je treba, da v določenih protidampinških preiskavah proizvajalci, kot so proizvajalci jekla in proizvajalci kemičnih izdelkov, ki so vključeni v opredelitev industrije Unije, v teh primerih opravljajo dejavnost nadaljnje proizvodnje in da je delež njihove proizvodnje zadevnega izdelka namenjen lastni uporabi. Kljub temu se v takem primeru preiskava morebitne povzročitve znatne škode industriji Unije opravi izključno za proizvodnjo in prodajo zadevnega izdelka. V tem primeru je bila znatna škoda ugotovljena v zvezi s poslovanjem z zadevnim izdelkom, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 77 do 93 začasne uredbe. Strani niso predložile nobenih dokazov o tem, da so ugotovitve iz teh uvodnih izjav nepravilne in da industrija Unije v OP ni utrpela znatne škode. Ta trditev se zato zavrne.
(76)
Nekatere strani so trdile, da so pritožniki z zaprtjem nekaterih proizvodnih zmogljivosti ustvarili zavajajoč vtis o domnevni škodi, ki so jo utrpeli. Trdile so, da so k zmogljivosti Unije prispevali drugi proizvajalci v Uniji in da se je zmogljivost industrije Unije povečala z naložbami v nove zmogljivosti. To komajda dokazuje škodo industrije. Druge strani so trdile, da zmanjšanje naložb ne pomeni škode, ampak premestitev proizvodnje izven Unije.
(77)
V skladu z ugotovitvijo preiskave iz uvodne izjave 78 začasne uredbe se je proizvodna zmogljivost industrije Unije leta 2008 povečala za 9 %, vendar se je potem v OP zmanjšala za 10 %. Razlog za to so bili sklepi, ki so bili sprejeti zaradi soočanja s konkurenco iz zadevnih držav, pri čemer so bila poznejša začasna zaprtja tudi posledica pritiska zaradi dampinškega uvoza. V zvezi z naložbami je v uvodni izjavi 89 začasne uredbe navedeno, da so se naložbe industrije Unije v Uniji v obravnavanem obdobju zmanjšale za 35 %. To je eden od več dejavnikov škode, na podlagi katerih je bilo v uvodnih izjavah 92 in 93 začasne uredbe sklenjeno, da je industrija Unije v OP utrpela znatno škodo.
(78)
Ker v zvezi z zalogami, zaposlitvijo, plačami in produktivnostjo, dobičkonosnostjo, denarnim tokom, naložbami, donosnostjo naložb in zmožnostjo zbiranja kapitala, rastjo in višino dejanske stopnje dampinga ni bilo drugih pripomb, se uvodne izjave 85 do 91 začasne uredbe potrdijo.
5.5 Razvoj po OP
(79)
Nekatere strani so trdile, da ni dokazov, da je industrija Unije utrpela znatno škodo, pri čemer je dejstvo, da je eden od dveh prvotnih pritožnikov umaknil podporo preiskavi, dokazovalo, da ni utrpel škode. Prav tako so trdile, da kazalniki škode za preostalega pritožnika niso dokazovali škode.
(80)
Opozoriti je treba, da zadevna družba ni nasprotovala preiskavi, ampak je zavzela nevtralno stališče. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 57, se je zato še vedno štelo za primerno, da se oba proizvajalca Unije ohranita kot del industrije Unije.
(81)
Strani so trdile, da so se v obdobju po OP občutno zvišale cene in da bo ta razvoj cen v navedenem obdobju nemudoma prinesel dobiček pritožnikoma, ki sta v svojih javnih izjavah za obdobje 2010-2011 sama napovedala boljše rezultate.
(82)
Nekatere strani so vztrajale, da so se razmere v industriji Unije v obdobju po OP bistveno izboljšale, pri čemer so izpostavile, da so nekatere družbe načrtovale gradnjo novih obratov v Uniji. Trdile so tudi, da bi bilo treba glede na nedavno zvišanje uvoznih cen opustiti ali uvesti ukrepe v obliki minimalne uvozne cene.
(83)
Poleg tega niso bili predloženi nobeni dokazi o očitnosti, nespornosti in trajnosti navedenih dogodkov po OP. Poleg tega ni bilo dokazano, da so navedeni dogodki po OP jasni, nesporni in trajni. V zvezi s kakršno koli opustitvijo dokončnih ukrepov je to treba obravnavati ob upoštevanju dogodkov po OP, ki bi bili trajni.
(84)
Kot je navedeno v uvodnih izjavah 123 do 126 se glede uvedbe minimalne uvozne cene šteje, da jih dane okoliščine ne utemeljujejo. Zato se vse navedene trditve zavrnejo.
6. Sklepna ugotovitev o škodi
(85)
Preiskava je potrdila, da je večina kazalnikov škode v zvezi z industrijo Unije v obravnavanem obdobju pokazala padajoči trend. Na podlagi navedenega se potrdi sklepna ugotovitev iz uvodnih izjav 92 in 93 začasne uredbe, da je industrija Unije v OP utrpela znatno škodo.
E. VZROČNA ZVEZA
1. Učinek dampinškega uvoza
(86)
Ena stran je ugotovila, da je analiza iz uvodne izjave 108 začasne uredbe pomanjkljiva, ker se zdi, da povezuje splošno in stalno zmanjševanje potrošnje z večanjem uvoza, medtem ko se je po navedbah te strani uvoz iz zadevnih držav razvijal v skladu s potrošnjo.
(87)
Pojasniti je treba, da se je potrošnja, kot je navedeno v uvodnih izjavah 64 do 66 začasne uredbe, v obravnavanem obdobju na splošno dejansko povečala za 2 %. Vendar to ne spremeni dejstva, da sta se v obravnavanem obdobju na splošno bistveno povečala obseg in tržni delež nizkocenovnega dampinškega uvoza iz zadevnih držav (glej uvodno izjavo 96 začasne uredbe), medtem ko se velikost trga skoraj ni spremenila, industrija Unije pa je izgubila znaten tržni delež, zlasti med letom 2009 in OP.
(88)
Nekatere strani so trdile, da trendi uvoza iz zadevnih držav niso povezani s slabšanjem gospodarskega položaja industrije Unije, zlasti z obsegom prodaje, prodajnimi vrednostmi in dobičkonosnostjo. Trdile so, da se je dobičkonosnost industrije Unije povečala, ko se je leta 2008 povečal uvoz, in se potem bistveno zmanjšala, čeprav je uvoz ostal nespremenjen.
(89)
V nasprotju z navedenimi domnevami je preiskava izpostavila splošno povezavo med nizkocenovnim dampinškim uvozom in škodo, ki jo je industrija Unije utrpela v celotnem obravnavanem obdobju (glej uvodne izjave 95 do 98 začasne uredbe). Preiskava je tudi pokazala, da industrija Unije v obravnavanem obdobju ni mogla okrevati zaradi povečanja nizkocenovnega dampinškega uvoza na trgu Unije. Zato je treba trditev zavrniti.
(90)
Strani so tudi trdile, da so bile razlike v trendih uvoza odvisne od vrst alkohola, ki so jih proizvajali nekateri proizvajalci izvozniki, in da je zato treba za te alkohole opraviti ločeno analizo škode. Vendar imajo obravnavane različne vrste enake osnovne značilnosti. V preiskavi niso bile ugotovljene bistvene razlike med maščobnimi alkoholi in njihovimi mešanicami, ki so proizvedeni iz različnih surovin. Zato v tem primeru ni razlogov za uvedbo ločenih analiz trendov glede na posamezno vrsto alkohola.
(91)
Prav tako so strani trdile, da škode ni mogoče pripisati Indiji, ker se njen uvoz v obravnavanem obdobju ni povečal, zlasti če se ne upoštevajo nakupi pritožnikov. Vendar je bilo ugotovljeno, da je bil uvoz iz Indije na trg Unije izveden po dampinških cenah in da je stopnja škode močno presegala 2-odstotni prag de minimis. Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 63 do 65, so bili poleg tega izpolnjeni pogoji za izvedbo kumulativne ocene za zadevne države. Zato je treba trditev zavrniti.
(92)
Strani so tudi trdile, da škode ni mogoče pripisati družbam, katerih stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen je bila negativna, ali na podlagi tega celotnemu uvozu iz Indonezije.
(93)
Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 63 do 65, so bili izpolnjeni vsi pogoji za izvedbo kumulativne ocene zadevnega uvoza. V skladu s tem so se učinki nizkocenovnega dampinškega uvoza s poreklom iz zadevnih držav na industrijo Unije ocenili skupaj za namene analize škode in vzroka škode. Poleg tega odsotnost nelojalnega nižanja prodajnih cen ne izključuje povzročitve znatne škode industriji Unije. Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 124 do 127 začasne uredbe, je bilo dejansko ugotovljeno, da cena, ki jo je zaračunavala industrija Unije, ni bila dovolj visoka, da bi z njo krila vse proizvodne stroške in dosegla razumno stopnjo dobička, ki bi jo lahko dosegla, če v OP ne bi bilo dampinškega uvoza. Ta trditev se zato zavrne.
(94)
Ker v zvezi z učinki dampinškega uvoza ni bilo nobenih drugih pripomb, se uvodne izjave 95 do 98 začasne uredbe potrdijo.
2. Učinki drugih dejavnikov
(95)
Več strani je trdilo, da je treba resnični vzrok vsakršne škode, ki jo je utrpela industrija Unije, pripisati finančni krizi, saj je bila zadevna industrija najbolj prizadeta, ko se je uvoz iz zadevnih držav stabiliziral. Navedle so tudi, da je bilo zmanjševanje dobičkonosnosti industrije Unije podobno zmanjševanju, ugotovljenemu pri drugih družbah, ki delujejo v kemičnem sektorju.
(96)
Kriza je vplivala na uspešnost industrije Unije. Trendi dejavnikov škode, kot sta izkoriščanje zmogljivosti in obseg prodaje, kažejo, da se je položaj industrije Unije s krizo poslabšal, z okrevanjem trga pa nekoliko izboljšal. Vendar je preiskava pokazala, da izboljšanje ni omogočilo okrevanja industrije Unije, katere gospodarski položaj je bil veliko slabši od položaja, ki je prevladoval na začetku obravnavanega obdobja. Poleg tega, kot je navedeno v uvodni izjavi 89, je bilo leta 2008 tik pred začetkom finančne krize povečanje dampinškega uvoza iz zadevnih držav največje, obseg prodaje industrije Unije pa se je najmočneje zmanjšal. Po tem letu si industrija Unije ni opomogla in dampinški uvoz je bil na trgu Unije še naprej močno prisoten. Zato je ne glede na druge dejavnike jasno, da je dampinški uvoz v veliki meri prispeval k znatni škodi, ki jo je industrija Unije utrpela v OP. Ta trditev se zato zavrne.
(97)
Več strani je tudi trdilo, da je bil resničen vzrok za domnevno škodo industrije Unije uvoz iz drugih tretjih držav, zmanjšanje povpraševanja, zvišanje cen surovin in pomanjkanje ustreznega dostopa do teh surovin, napačne strateške odločitve, ki jih je sprejela industrija Unije, konkurenčni pritisk na prodajnem trgu, zmanjšanje proizvodnje zadevnega izdelka za lastno uporabo, splošne spremembe tržnih pogojev in konkurenčne razmere na trgu Unije.
(98)
Omeniti je treba, da navedene strani niso mogle utemeljiti svojih trditev in dokazati, da so razen nizkocenovnega dampinškega uvoza iz zadevnih držav še drugi dejavniki, ki lahko pretrgajo zvezo med škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, in dampinškim uvozom.
(99)
Nekatere strani so trdile, da Komisija ni analizirala morebitnega vpliva, ki ga je imela prodaja maščobnih alkoholov, sestavljenih iz razvejenih izomerov, in njihovih mešanic na prodajo zadevnega izdelka industrije Unije, ter njenih učinkov na gospodarski položaj industrije. Preiskava se je osredotočila na izdelek, kot je opredeljen v uvodnih izjavah 8 do 12, nobena stran pa ni zagotovila zanesljivih podatkov, ki bi omogočili oceno morebitnega negativnega vpliva maščobnih alkoholov, sestavljenih iz razvejenih izomerov, in njihovih mešanic na gospodarski položaj industrije Unije. Ta trditev se zato zavrne.
(100)
Ker v zvezi z učinki drugih dejavnikov ni bilo nobenih pripomb, se uvodne izjave 99 do 106 začasne uredbe potrdijo.
3. Sklepna ugotovitev o vzročni zvezi
(101)
Preiskava ni izpostavila dejstva, da so razen nizkocenovnega dampinškega uvoza iz zadevnih držav še drugi dejavniki, ki lahko pretrgajo vzročno zvezo med znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, in dampinškim uvozom.
(102)
Ker v zvezi s sklepno ugotovitvijo o vzročni zvezi ni bilo nobenih pripomb, se uvodne izjave 107 do 110 začasne uredbe potrdijo.
F. INTERES UNIJE
1. Industrija Unije
(103)
Ker v zvezi z interesom industrije Unije ni bilo nobenih pripomb, se uvodni izjavi 112 in 113 začasne uredbe potrdita.
2. Uvozniki
(104)
Ker v zvezi z interesom uvoznikov ni bilo pripomb, se uvodni izjavi 115 in 116 začasne uredbe potrdita.
3. Uporabniki
(105)
Spomniti je treba, da se je preiskava zaradi ocene morebitnega vpliva protidampinških ukrepov na uporabnike Unije osredotočila zlasti na skupne podatke, ki jih je predložilo pet velikih družb uporabnic, obiskanih v začasni fazi.
(106)
Na podlagi tega je bilo začasno ugotovljeno, da je bil delež stroškov zadevnega izdelka v skupnih stroških proizvodnje za to skupino velik, pri čemer se je gibal med 10 % in 20 %, odvisno od končnega izdelka. Vendar so se razpoložljivi podatki ponovno preučili, pri čemer je bilo na podlagi novih izračunov in popravkov nekaterih številk ugotovljeno, da se ta delež giblje med 15 % in 25 %. Podobno je bilo ugotovljeno, da povprečna stopnja dobička pri poslovanju z zadevnim izdelkom za skupino petih obiskanih družb znaša približno 6 %; na podlagi novih izračunov pa je bila ugotovljena višja povprečna stopnja dobička, tj. približno 7,5 %. Nenazadnje se je popravil tudi delež skupnega poslovanja, ki predstavlja povprečni delež poslovanja z zadevnim izdelkom. Ta je bil začasno določen na približno 22 %, medtem ko je bil na podlagi novih izračunov ugotovljen 25-odstotni delež.
(107)
Po objavi začasne uredbe so se odzvali številni uporabniki in predložili pripombe v zvezi z dokončnim razkritjem. Nasprotovali so izboru petih družb uporabnic iz uvodne izjave 118 začasne uredbe, pri čemer so trdili, da podatki, ki so se uporabili pri oceni morebitnega vpliva ukrepov na predelovalno industrijo, niso bili pregledni in niso temeljili na reprezentativnih straneh, ampak na majhnem številu strani. Trdili so, da bi bilo treba pri analizi upoštevati podatke, ki bi jih predložili vsi v preiskavi sodelujoči uporabniki.
(108)
Vendar, kot je navedeno v uvodnih izjavah 117 in 118 začasne uredbe, 21 sodelujočih družb skupaj predstavlja približno 25 % vseh nakupov zadevnega izdelka v Unijo v OP, medtem ko je pet družb, ki so se uporabile pri oceni interesa uporabnikov, predstavljalo približno 18 % teh nakupov, tj. 72 % nakupov zadevnega izdelka s strani sodelujočih uporabnikov. Poleg tega, da je bilo teh pet uporabnikov reprezentativnih z vidika obsega nakupa zadevnega izdelka, so sestavljali zelo dobro ponazoritev različnih poslovnih sektorjev predelovalne industrije. Pet obiskanih družb resnično oblikuje heterogeno skupino, ki ne vključuje le proizvajalcev za prvo uporabo, tj. proizvajalcev površinsko aktivnih snovi, ampak tudi uporabnike površinsko aktivnih snovi in uporabnike v nadaljnjem proizvodnem procesu.
(109)
Kljub temu je bila izvedena širša analiza, pri kateri so se upoštevale vse informacije, ki so jih predložili sodelujoči uporabniki. Pri tem je bila izvedena posebna ocena morebitnega vpliva protidampinških dajatev na proizvajalce površinsko aktivnih snovi kot ločeno skupino, ker bi lahko uvedba ukrepov najbolj vplivala na to skupino. Druga ločena analiza je bila izvedena za drugo skupino uporabnikov, ki je zajemala vse ostale družbe uporabnice, ki so sodelovale v preiskavi.
(110)
Izvedena je bila simulacija, pri kateri se je najprej ocenil morebitni učinek povprečne 5-odstotne dajatve na uvoz maščobnih alkoholov in njihovih mešanic na vse sodelujoče uporabnike in potem na dve ločeni skupini. Rezultati simulacije so pokazali, da bi končni učinek te povprečne dajatve na skupne stroške proizvodnje pri poslovanju z zadevnim izdelkom znašal približno 0,09 % za vse uporabnike, medtem ko bi učinek iste dajatve na izdelek v nadaljnjem proizvodnem procesu, pri katerem se uporablja zadevni izdelek, za proizvajalce površinsko aktivnih snovi znašal približno 0,05 %, za drugo skupino družb pa približno 0,29 %.
(111)
Analiza je prav tako pokazala, da so proizvajalci površinsko aktivnih snovi v sektorjih, ki uporabljajo izdelek v preiskavi, dosegali nižje stopnje dobička; vendar je ta skupina v OP uvažala iz zadevnih držav le 2,6 % vseh svojih nakupov izdelka v preiskavi. Odstotek poslovanja s površinsko aktivnimi snovmi, pri katerem se uporabljajo maščobni alkoholi in njihove mešanice, v primerjavi s celotnim prihodkom od prodaje znaša približno 24 %. Zato je kljub uporabi povprečne 5-odstotne dampinške dajatve končni učinek na stroške proizvodnje izdelkov, ki vključujejo izdelek v preiskavi, zelo omejen in v zvezi s skupno dobičkonosnostjo celo zanemarljiv.
(112)
Kljub temu so nekateri proizvajalci površinsko aktivnih snovi trdili, da jim bodo protidampinške dajatve preprečile prosto nakupovanje surovin in tako povzročile izkrivljanje v njihovem tržnem segmentu.
(113)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 120 začasne uredbe, stopnja protidampinških dajatev ter morebitni učinek na predelovalno industrijo in prodajni trg ne predstavljata resnih ovir za uvoz zadevnega izdelka. Preiskava je potrdila, da dokončne protidampinške dajatve ne morejo povzročiti izkrivljanja na prodajnem trgu. Hkrati proizvajalci površinsko aktivnih snovi ne bi smeli imeti težav pri prenosu tega razmeroma majhnega zvišanja stroškov na končno ceno svojih izdelkov. Zato se trditve, da bi protidampinške dajatve povzročile izkrivljanje na prodajnem trgu, zavrnejo.
(114)
Po razkritju dokončnih ugotovitev so nekateri uporabniki vztrajali, da so jim proizvajalci Unije zavrnili dobavo blaga in da je drugih možnosti dobave malo. Kot je navedeno v uvodni izjavi 120 začasne uredbe, relativno nizka stopnja predlaganih ukrepov ne izključuje možnosti uvoza zadevnega izdelka. Poleg tega proizvajalci Unije v obravnavanem obdobju niso proizvajali ob polni zmogljivosti. Uvoz je mogoč tudi iz drugih tretjih držav, za katere se ne uporabljajo ukrepi, Eurostatovi podatki za uvoz maščobnih alkoholov in njihovih mešanic iz drugih držav po OP pa kažejo, da se takšen uvoz narašča, kar kaže na neutemeljenost domnevnega tveganja pomanjkanja dobave. Ta trditev se zato zavrne.
(115)
Nekatera združenja uporabnikov, ki se niso javila v roku iz točke 5.3 obvestila o začetku, so trdila, da njihova stališča, zlasti glede morebitnega vpliva ukrepov na mala in srednje velika podjetja ter na posebne sektorje, niso bila upoštevana v oceni interesa Unije. Vendar je treba opozoriti, da so bile v tej preiskavi upoštevane vse pripombe teh združenj. Kot je navedeno v uvodni izjavi 109 so bile v oceni interesa Unije upoštevane tudi vse informacije, ki so jih predložili sodelujoči uporabniki. Ta trditev se zato zavrne.
(116)
Več strani je trdilo, da je treba v primeru uvedbe ukrepov njihovo trajanje omejiti na največ dve leti. Glede na osnovno uredbo je dokončni protidampinški ukrep običajno uveden za pet let. Ker nobena stran ni dokazala, da bi obdobje dveh let zadostovalo za izravnavo dampinga, ki povzroča škodo, kot je določeno v členu 11(1) osnovne uredbe, ni utemeljenega razloga za spremembo običajnega trajanja ukrepov. Ta trditev se zato zavrne.
(117)
Ker v zvezi z interesom uporabnikov ni bilo nobenih drugih pripomb, se potrdi, da uvedba dokončnih ukrepov za uvoz zadevnega izdelka ne bi bila v nasprotju z interesom Unije, in uvodne izjave 117 do 121 se zato potrdijo.
4. Sklepna ugotovitev o interesu Unije
(118)
Na podlagi navedenega se lahko potrdi sklepna ugotovitev iz uvodne izjave 122 začasne uredbe. Ugotovljeni niso bili nobeni utemeljeni razlogi, ki bi nasprotovali uvedbi dokončnih protidampinških dajatev na uvoz maščobnih alkoholov in njihovih mešanic iz zadevnih držav.
G. DOKONČNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI
1. Stopnja odprave škode
(119)
Spomniti je treba, da je stopnja dobička, ki se je uporabila za izračun ciljnega dobička v začasni fazi, znašala 7,7 %. Pritožniki so trdili, da bi bil ustreznejši 15-odstotni ciljni dobiček. V zvezi s tem je treba navesti, da niso predložili preverljivih dokazov, ki bi podprli trditev, da je bil ciljni dobiček prenizek. Zato se predlaga potrditev 7,7-odstotnega ciljnega dobička, ki temelji na doseženi stopnji dobička za celotno poslovanje z alkoholom enega pritožnika v njegovem zadnjem dobičkonosnem letu pred povečanjem nizkocenovnega dampinškega uvoza.
(120)
Nekatere strani so trdile, da stopnja 7,7 % ni realna in je previsoka. Za določitev stopnje odprave škode so predlagale uporabo nižje stopnje dobička, tj. med 3 in 5 %. Vendar ta trditev ni bila utemeljena z nobenimi dokazi o tem, da je predlagani dobiček tisti dobiček, ki bi ga industrija Unije lahko dosegla brez dampinškega uvoza na trgu Unije, zato ni bila sprejeta.
(121)
Nekatere strani so trdile, da je Komisija napačno določila stopnjo odprave škode na podlagi stopnje nelojalnega nižanja ciljnih cen, pri čemer bi morala uporabiti stopnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen. V tem primeru se stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen ni obravnavala kot primerna podlaga za določitev stopnje odprave škode za industrijo Unije, ker ne bi izražala ravni cene, ki bi se lahko dosegla brez dampinškega uvoza na trgu Unije. Trditev je bila zato zavrnjena.
(122)
Na podlagi tega se lahko začasne stopnje škode, izražene kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, kot je navedeno v uvodni izjavi 127 začasne uredbe, potrdijo.
2. Dokončni ukrepi
2.1 Oblika dokončnih ukrepov
(123)
Kot je navedeno v uvodnih izjavah 79 do 84, so določene strani med drugim trdile, da je treba trenutne ukrepe opustiti, ker so bili dogodki po OP glede povečanja cen zadevnega izdelka na trgu Unije jasni, nesporni in trajni. Trdile so tudi, da dokončni ukrepi ne bi smeli biti uvedeni v obliki dajatev ad valorem, temveč v obliki minimalne uvozne cene.
(124)
Vendar se šteje, da v tem primeru okoliščine ne utemeljujejo uvedbe minimalne uvozne cene. Glede na naravo zadevnega izdelka in zapletene korporativne strukture zadevnih izvoznikov se je takšni obliki ukrepa mogoče enostavno izogniti.
(125)
Vendar se priznava, da na trgu obstaja določena občutljivost cen za zadevni izdelek in bi bilo zato razumno čim bolj zmanjšati vpliv dokončnih ukrepov na uporabnike Unije v primeru morebitnih znatnih povečanj cen zadevnega izdelka. Zato je obliko dokončnih ukrepov primerno spremeniti iz dajatev ad valorem na posebne dajatve.
(126)
Pričakuje se, da bodo takšni ukrepi do določene mere omejili morebiten negativen vpliv na uporabnike, če bi se cene znatno in hitro povečale. Če pa bi se cene zmanjšale, bi posebne dajatve še vedno zagotavljale zadostno zaščito proizvajalcem Unije. Posebne dajatve temeljijo na vrednostih CIF izvoza v Unijo sodelujočih družb v OP, pretvorjenih v EUR z mesečnimi menjalnimi tečaji, pomnoženih s stopnjami dampinga ali stopnjami škode, kar koli je nižje, v skladu s pravilom nižje dajatve.
(127)
Glede tega sta dva proizvajalca izvoznika trdila, da je treba namesto mesečnega uporabiti letni povprečni menjalni tečaj. Vendar je bilo ugotovljeno, da je v skladu z običajno prakso kakršna koli pretvorba valut v protidampinških preiskavah opravljena z mesečnim menjalnim tečajem. Tako je bilo tudi v tej preiskavi. Zato je bila trditev zavrnjena.
(128)
Pritožnik je trdil, da bi morale biti pri določanju posebnih dajatev uporabljene sedanje cene maščobnih alkoholov in njihovih mešanic in ne vrednosti CIF v OP. Opozoriti je treba, da so posebne dajatve določene glede na izračun dampinga in škode za OP. Predloženi niso bili nobeni utemeljeni argumenti, po katerih bi izračun posebnih dajatev v tem primeru temeljil na obdobju po OP. Zato se ta trditev zavrne.
2.2 Uvedba dokončnih ukrepov
(129)
Po objavi začasnih ukrepov je potencialni proizvajalec izvoznik trdil, da je treba stopnjo preostale dajatve določiti na ravni najvišje uvedene dajatve in ne najvišje stopnje dampinga, ugotovljene za Indonezijo. Vendar se preostala dajatev določi na preostali stopnji dampinga ali preostali stopnji škode na podlagi pravila nižje dajatve. Trditev se je zato zavrnila.
(130)
Glede na navedeno se šteje, da je treba v skladu s členom 9(4) osnovne uredbe dokončne protidampinške ukrepe uvesti za uvoz zadevnega izdelka na ravni nižjih stopenj dampinga in škode v skladu s pravilom nižje dajatve.
(131)
Vse strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravala priporočiti uvedba dokončnih protidampinških dajatev. Določen je bil tudi rok, v katerem so lahko po dokončnem razkritju predložile svoja stališča. Po ustrezni preučitvi pripomb, ki so jih predložile strani, so bile ugotovitve po potrebi ustrezno spremenjene.
(132)
Predlagane dokončne protidampinške dajatve so:
Država
Družba
Dokončna posebna protidampinška dajatev (EUR neto na tono)
Indija
VVF Limited
46,98
vse druge družbe
86,99
Indonezija
P.T. Musim Mas
45,63
vse druge družbe
80,34
Malezija
KL-Kepong Oleomas Sdn.Bhd.
35,19
Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd.
61,01
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd.
51,07
vse druge družbe
61,01
(133)
Stopnje protidampinške dajatve za posamezne družbe v skladu s to uredbo se uporabljajo le za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvajajo te družbe, torej izrecno navedene pravne osebe. Uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvaja katera koli druga družba, ki v členu 1 ni izrecno navedena z imenom in naslovom, vključno s subjekti, ki so povezani z izrecno navedenimi družbami, teh stopenj ne more koristiti, pri čemer se zanjo uporablja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“.
(134)
Vsak zahtevek za uporabo teh stopenj protidampinških dajatev za posamezne družbe (npr. zaradi spremembe imena subjekta ali ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) se takoj naslovi na Komisijo (10) skupaj z vsemi ustreznimi informacijami, zlasti o kakršni koli spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje, domače prodaje in izvoza, povezanimi na primer z navedeno spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Ta uredba bo po potrebi ustrezno spremenjena s posodobitvijo seznama družb, upravičenih do individualnih stopenj protidampinških dajatev.
3. Zaveze
(135)
En indijski in en malezijski proizvajalec izvoznik sta skupaj s svojimi povezanimi uvozniki predložila ponudbo cenovne zaveze v skladu s členom 8(1) osnovne uredbe. Obe ponudbi cenovne zaveze sta vsebovali veliko število skupin proizvodov (določenih s kemijsko specifikacijo), pri čemer se za vsako skupino uporablja drugačna minimalna uvozna cena, cenovne razlike med skupinami pa so do 25 % za malezijskega izvoznika in do 100 % za indijskega izvoznika. Poleg tega so cene znotraj posamezne skupine nihale do 20 % in predstavljale veliko tveganje navzkrižne kompenzacije. Ugotovljeno je bilo tudi, da ponudba indijskega izvoznika ni obravnavala nestanovitnosti cen zadevnega izdelka. Ugotovljena so bila dodatna tveganja navzkrižne kompenzacije pri malezijskem izvozniku in njegovem povezanem uvozniku v Unijo, ki ni le priskrbel zadevnega izdelka od malezijskega izvoznika, ampak tudi od drugih dobaviteljev. Carinski organi bi težko določili kemijske specifikacije izdelka brez posamezne analize, zaradi česar bi bilo spremljanje zelo obremenjeno, če ne celo neizvedljivo. Ponudbi cenovne zaveze sta bili zato zavrnjeni. Po predlogu za spremembo oblike ukrepov je en proizvajalec izvoznik spremenil svojo ponudbo cenovne zaveze in predlagal povprečno minimalno izvozno ceno za vse skupine izdelkov ter trdil, da tveganja navzkrižne kompenzacije ne bo več. Drugi proizvajalec izvoznik je le potrdil svojo ponudbo. Vendar bi glede na število vrst izdelka in nihanje cen med njimi minimalna uvozna cena ogrozila učinkovitost celotnih ukrepov. Navedena struktura podjetij in njihovih ponudb še vedno ovira sprejemanje zaveze. Režim poročanja in cen, ki ga je predlagal en izvoznik, ne obravnava navedenih skrbi, zato bi bilo spremljanje v vsakem primeru obremenjeno ali celo neizvedljivo. Ponudbi cenovne zaveze zato ne moreta biti sprejeti.
4. Dokončno pobiranje začasnih protidampinških dajatev
(136)
Glede na višino ugotovljenih stopenj dampinga in stopnjo škode, povzročene industriji Unije, se šteje za nujno, da se zneski, zavarovani z začasno protidampinško dajatvijo, ki je bila uvedena z začasno uredbo, dokončno poberejo v višini zneska uvedenih dokončnih dajatev. Kadar so dokončne dajatve nižje od začasnih, se začasno zavarovani zneski, ki presegajo dokončno stopnjo protidampinških dajatev, sprostijo -
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz nasičenih maščobnih alkoholov z ogljikovim številom C8, C10, C12, C14, C16 ali C18 (razen razvejenih izomerov), vključno z enojnimi nasičenimi maščobnimi alkoholi (imenovanimi tudi „čiste frakcije“ ali „single cuts“) in mešanicami, sestavljenimi zlasti iz kombinacije ogljikovih števil C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (običajno razvrščenimi v C8-C10), mešanicami, sestavljenimi zlasti iz kombinacije ogljikovih števil C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (običajno razvrščenimi v C12-C14), in mešanicami, sestavljenimi zlasti iz kombinacije ogljikovih števil C16-C18, trenutno uvrščenih v oznake KN ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 in ex 3823 70 00 (oznake TARIC 2905168510, 2905190060, 3823700011 in 3823700091), s poreklom iz Indije, Indonezije in Malezije.
2. Stopnja dokončne protidampinške dajatve izdelka iz odstavka 1, ki so ga proizvedle spodnje družbe, je naslednja:
Država
Družba
Dokončna protidampinška dajatev (EUR neto na tono)
Dodatna oznaka TARIC
Indija
VVF Ltd, Taloja, Maharashtra
46,98
B110
vse druge družbe
86,99
B999
Indonezija
P.T. Musim Mas, Tanjung Mulia, Medan, Sumatera Utara
45,63
B112
vse druge družbe
80,34
B999
Malezija
KL-Kepong Oleomas Sdn Bhd., Pelabuhan Klang, Selangor Darul Ehsan
35,19
B113
Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd., Kuala Langat, Selangor
61,01
B114
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd. Prai, Penang
51,07
B117
vse druge družbe
61,01
B999
3. Če je bilo blago poškodovano pred vstopom v prosti promet in se cene, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo, porazdelijo za določitev carinske vrednosti v skladu s členom 145 Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (11), se znesek protidampinške dajatve, izračunane glede na zgoraj določene zneske, zmanjša za odstotek, ki ustreza razdelitvi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo.
4. Če ni drugače določeno, se uporabljajo veljavne določbe o carinah.
Člen 2
Zneski, zavarovani z začasno protidampinško dajatvijo v skladu z Uredbo (EU) št. 446/2011, se dokončno poberejo. Zavarovani zneski, ki presegajo stopnje protidampinške dajatve, se sprostijo.
Člen 3
Ta uredba začne veljati na dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 8. novembra 2011