РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 386/2012 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 19 април 2012 година
за възлагане на Службата за хармонизация във вътрешния пазар (марки, дизайни и модели) на задачи, свързани с гарантирането на спазването на правата на интелектуална собственост, включително обединяването на представители на публичния и частния сектор в Европейска обсерватория за нарушенията на правата на интелектуална собственост
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 114 и член 118, първа алинея от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
Икономическото благосъстояние на Съюза се основава на постоянно творчество и иновации. Следователно мерките за тяхната ефективна закрила са наложителни за гарантиране на бъдещото му развитие.
(2)
Правата на интелектуална собственост представляват особено важни стопански активи, които спомагат да се гарантира на творците и новаторите справедливо възнаграждение за техния труд и закрила на техните инвестиции в научни изследвания и нови идеи.
(3)
Прилагането на добре обмислен, хармонизиран и прогресивен подход към правата на интелектуална собственост е от първостепенно значение за успешното постигане на амбициозните цели, заложени в стратегията „Европа 2020“, включваща Програма в областта на цифровите технологии за Европа.
(4)
Постоянното нарастване на броя на нарушенията на правата на интелектуална собственост представлява реална заплаха не само за икономиката на Съюза, но в много случаи и за здравето и безопасността на потребителите в Съюза. Поради това за успешната борба с това явление са необходими ефективни, незабавни и съгласувани действия на национално, европейско и световно равнище.
(5)
В контекста на общата стратегия за правата на интелектуална собственост, предвидена в Резолюцията на Съвета от 25 септември 2008 г. относно глобален европейски план за борба с фалшифицирането и пиратството (3), Съветът призова Комисията да създаде Европейска обсерватория за фалшифицирането и пиратството. Ето защо Комисията създаде мрежа от експерти от публичния и частния сектор и описа задачите на тази мрежа в своето съобщение, озаглавено „Усъвършенстване на упражняването на правата на интелектуална собственост в рамките на вътрешния пазар“. Наименованието на Европейската обсерватория за фалшифицирането и пиратството следва да бъде променено на Европейска обсерватория за нарушенията на правата на интелектуална собственост (наричана по-нататък „Обсерваторията“).
(6)
В това съобщение се посочва, че Обсерваторията следва да служи като център за събиране, наблюдение и отчитане на информацията и данните за всички нарушения на правата на интелектуална собственост. Тя следва да бъде използвана като платформа за сътрудничество между представители на националните органи и заинтересованите страни с цел обмен на идеи и на експертен опит за най-добри практики, както и за изготвяне на препоръки до инициаторите на политики за съвместни стратегии за гарантиране на спазването на правата. В съобщението се уточнява, че службите на Комисията ще осигурят помещения за Обсерваторията и нейното управление.
(7)
В своята Резолюция от 1 март 2010 г. относно усъвършенстване на упражняването на правата на интелектуална собственост в рамките на вътрешния пазар (4) Съветът прикани Комисията, държавите-членки и деловите кръгове да предоставят на Обсерваторията наличните надеждни и съпоставими данни относно фалшифицирането и пиратството и съвместно да разработят и приемат планове за събирането на допълнителна информация в контекста на Обсерваторията. Съветът също така прикани Обсерваторията да публикува ежегодно обстоен годишен доклад за обхвата, мащаба и основните характеристики на фалшифицирането и пиратството, както и за тяхното въздействие върху вътрешния пазар. Посоченият годишен доклад следва да бъде подготвян, като се използва съответната информация, предоставена от органите на държавите-членки, Комисията и частния сектор при спазване на законодателството за защита на данните. Съветът също така призна важността на създаването на нови конкурентоспособни търговски модели, които да разширят законното предлагане на културно и творческо съдържание, като едновременно с това предотвратяват нарушенията на правата на интелектуална собственост и се борят с тях, като необходимо средство за насърчаване на икономическия растеж, заетостта и културното разнообразие.
(8)
В своите заключения от 25 май 2010 г. относно бъдещото преразглеждане на системата на търговските марки в Европейския съюз (5) Съветът прикани Комисията да установи правно основание за участието на Службата за хармонизация във вътрешния пазар (марки, дизайни и модели) (наричана по-нататък „Службата“) в дейности във връзка с гарантиране на спазването на правата, включително в борбата срещу фалшифицирането, по-специално чрез насърчаване на нейното сътрудничество с националните служби за търговски марки и с Обсерваторията. В това отношение в Директива 2004/48/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 29 април 2004 г. относно упражняването на права върху интелектуалната собственост (6) наред с другото са предвидени някои мерки за насърчаване на сътрудничеството, включително обмена на информация, между държавите-членки и между държавите-членки и Комисията.
(9)
В своята препоръка от 26 март 2009 г. относно укрепване на сигурността и основните свободи в интернет (7) Европейският парламент препоръча на Съвета да запази пълния и безопасен достъп до интернет, като същевременно насърчава сътрудничеството между частните и публичните участници при засилване на сътрудничеството в областта на правоприлагането.
(10)
В своята резолюция от 22 септември 2010 г. относно усъвършенстване на упражняването на права на интелектуална собственост в рамките на вътрешния пазар (8) Европейският парламент призова държавите-членки и Комисията да разширят сътрудничеството между Службата и националните служби за интелектуална собственост, така че то да обхваща и борбата с нарушенията на правата на интелектуална собственост.
(11)
В своята резолюция от 12 май 2011 г. относно „Отключване на потенциала на културните и творческите индустрии“ (9) Европейският парламент настоятелно призова Комисията да вземе предвид конкретните проблеми, с които се сблъскват малките и средните предприятия при отстояването на техните права на интелектуална собственост, както и да насърчава най-добрите практики и ефективните методи за зачитането на тези права.
(12)
В своята резолюция от 6 юли 2011 г. относно всеобхватен подход за защита на личните данни в Европейския съюз (10) Европейският парламент призова Комисията да гарантира пълната хармонизация и правна сигурност, като осигури еднакво и високо равнище на защита на физическите лица при всякакви обстоятелства.
(13)
Предвид на редицата задачи, възложени на Обсерваторията, е нужно решение, което да гарантира подходяща и устойчива инфраструктура за изпълнение на нейните задачи.
(14)
В Регламент (ЕО) № 207/2009 на Съвета от 26 февруари 2009 г. относно марката на Общността (11) се предвижда административно сътрудничество между Службата и съдилищата или органите на държавите-членки и обмен на публикации между Службата и централните служби за индустриална собственост на държавите-членки. На това основание Службата установи сътрудничество с национални служби, участващи активно в закрилата на правата на интелектуална собственост. Вследствие на това Службата вече притежава в значителна степен опита и техническите познания, необходими за осигуряването на подходяща и устойчива инфраструктура в областта на задачите на Обсерваторията.
(15)
Следователно Службата е добре подготвена да поеме въпросните задачи.
(16)
Тези задачи следва да се отнасят до всички права на интелектуална собственост, попадащи в приложното поле на Директива 2004/48/ЕО, тъй като в много случаи актовете на нарушение засягат група права на интелектуална собственост. Освен това са необходими данни и обмен на най-добри практики за целия посочен по-горе набор от права на интелектуална собственост, за да се получи пълна представа за положението и да бъде възможно разработването на цялостни стратегии с цел намаляване на нарушенията на правата на интелектуална собственост.
(17)
Задачите, които следва да изпълнява Службата, могат да бъдат обвързани с мерките за гарантиране на спазването и отчитане, предвидени в Директива 2004/48/ЕО. Така например Службата следва да предоставя услуги на национални органи или оператори във връзка по-специално с еднаквото изпълнение на въпросната директива, които биха могли да улеснят нейното прилагане. Поради това задачите на Службата следва да бъдат разглеждани като тясно свързани с предмета на актовете за сближаване на законовите, подзаконовите и административните разпоредби на държавите-членки.
(18)
Съставената от Службата Обсерватория следва да се превърне в център за високи постижения в областта на информацията и данните във връзка с нарушенията на правата на интелектуална собственост, като се възползва от експертните познания, опита и ресурсите на Службата.
(19)
Службата следва да предложи средище за сътрудничество между публичните органи и частния сектор, като осигурява събирането, анализа и разпространението на съответни обективни, съпоставими и надеждни данни относно стойността на правата на интелектуална собственост и нарушенията на тези права, да набелязва и насърчава най-добри практики и стратегии за гарантиране на спазването на правата на интелектуална собственост и повишаване на обществената осведоменост относно последиците от нарушаването на правата на интелектуална собственост. Освен това Службата следва да изпълнява допълнителни задачи, като например във връзка с подобряването на разбирането за стойността на правата на интелектуална собственост, насърчаването на обмена на информация относно нови конкурентоспособни бизнес модели, които разширяват законното предлагане на културно и творческо съдържание, повишаване чрез подходящи мерки за обучение на експертните познания на лицата, участващи в гарантирането на спазването на тези права, повишаване на знанията относно техниките за предотвратяване на фалшифицирането и засилване на сътрудничеството с трети държави и международни организации. Комисията следва да взема участие в дейностите, предприемани от Службата съгласно настоящия регламент.
(20)
По този начин Службата следва да улеснява и подпомага дейностите на националните органи, частния сектор и институциите на Съюза, свързани с гарантирането на спазването на правата на интелектуална собственост, и по-конкретно тяхната дейност за борба срещу нарушенията на посочените права. Упражняването от страна на Службата на нейните правомощия съгласно настоящия регламент не възпрепятства държавите-членки при упражняването на тяхната компетентност. Предвидените в настоящия регламент задачи и дейности на Службата не включват участие в отделни операции или разследвания, извършвани от компетентните органи.
(21)
За да изпълни посочените задачи по най-ефективния начин, Службата следва да се консултира и да си сътрудничи с други органи на национално, европейско и, когато е целесъобразно, международно равнище, да постига взаимодействие с провежданите от тези органи дейности и да избягва дублирането на мерки.
(22)
Службата следва да изпълнява задачите и дейностите, свързани с гарантирането на спазването на правата на интелектуална собственост, като използва своите собствени бюджетни средства.
(23)
По отношение на представителите на частния сектор при съставянето на Обсерваторията в контекста на своите дейности Службата следва да включи подбрани представители на икономическите сектори, включително творческите отрасли, които са засегнати в най-голяма степен от нарушенията на правата на интелектуална собственост или имат най-голям опит в борбата срещу тези нарушения, и по-специално представители на носителите на права, включително авторите и други творци, както и на интернет посредниците. Следва да се осигури и подходящо представяне на малките и средните предприятия.
(24)
Задълженията за информиране, наложени на държавите- членки и частния сектор с настоящия регламент, не следва да създават ненужни административни тежести и следва да бъдат насочени към избягване на дублирането по отношение на данните, вече предоставени на институциите на Съюза от държавите-членки и представителите на частния сектор съгласно съществуващите изисквания за отчитане на Съюза.
(25)
Тъй като целта на настоящия регламент, а именно възлагане на Службата на определени задачи, свързани с гарантиране на спазването на правата на интелектуална собственост, не може да бъде постигната в достатъчна степен от държавите-членки и следователно поради неговите последици може да бъде постигната по-добре на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигането на тази цел,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет и приложно поле
С настоящия регламент на Службата за хармонизация във вътрешния пазар (марки, дизайни и модели) (наричана по-нататък „Службата“) се възлагат задачи, имащи за цел улесняването и подпомагането на дейностите на националните органи, частния сектор и институциите на Съюза за борба срещу нарушенията на правата на интелектуална собственост, попадащи в приложното поле на Директива 2004/48/ЕО. За изпълнението на тези задачи Службата организира, осигурява административното обслужване и подпомага заседанията на експерти, органи и заинтересовани страни, обединени под наименованието „Европейска обсерватория за нарушенията на правата на интелектуална собственост“ (наричана по-нататък „Обсерваторията“).
Предвидените в настоящия регламент задачи и дейности на Службата не включват участие в отделни операции или разследвания, извършвани от компетентните органи.
Член 2
Задачи и дейности
1. Службата има следните задачи:
а)
подобряване на разбирането за стойността на интелектуалната собственост;
б)
подобряване на разбирането за обхвата и последиците от нарушенията на правата на интелектуална собственост;
в)
задълбочаване на знанията за най-добрите практики на публичния и частния сектор за закрила на правата на интелектуална собственост;
г)
подпомагане на повишаването на осведомеността на гражданите за последиците от нарушенията на правата на интелектуална собственост;
д)
повишаване на експертните познания на лицата, участващи в гарантирането на спазването на правата на интелектуална собственост;
е)
задълбочаване на знанията относно техническите средства за предотвратяването на нарушенията на правата на интелектуална собственост и справянето с тях, включително чрез системи за засичане и проследяване, които спомагат за различаването на оригиналните от фалшифицираните продукти;
ж)
осигуряване на механизми, които спомагат за подобряването на обмена по интернет на информация във връзка с гарантирането на спазването на правата на интелектуална собственост между органите на държавите-членки, извършващи дейност в тази област, и насърчаване на сътрудничеството между тези органи;
з)
работа, посредством консултации с държавите-членки, за насърчаване на международното сътрудничество със служби за закрила на правата на интелектуална собственост в трети държави с цел разработване на стратегии и развиване на техники, умения и средства за гарантиране на спазването на правата на интелектуална собственост.
2. За изпълнение на задачите, посочени в параграф 1, Службата провежда следните дейности съгласно работната програма, приета съгласно член 7, и в съответствие с правото на Съюза:
а)
установява прозрачна методика за събирането, анализа и отчитането на независими, обективни, съпоставими и надеждни данни във връзка с нарушенията на правата на интелектуална собственост;
б)
събира, анализира и разпространява съответните обективни, съпоставими и надеждни данни относно нарушенията на правата на интелектуална собственост;
в)
събира, анализира и разпространява съответните обективни, съпоставими и надеждни данни относно икономическата стойност на интелектуалната собственост и нейния принос за икономическия растеж, благосъстоянието, иновациите, творчеството, културното разнообразие, създаването на работни места за висококвалифицирани специалисти и разработването на висококачествени продукти и услуги в рамките на Съюза;
г)
предоставя редовни оценки и конкретни доклади по икономически сектори, географски области и вид нарушавани права на интелектуална собственост, в които наред с другото се оценяват последиците от нарушенията на правата на интелектуална собственост за обществото и икономиката, включително се оценяват последиците за малките и средните предприятия, както и за здравеопазването, околната среда, безопасността и сигурността;
д)
събира, анализира и разпространява информация относно най-добрите практики сред представителите, заседаващи в Обсерваторията, и ако е приложимо, отправя препоръки относно стратегии, основани на такива практики;
е)
изготвя доклади и публикации за повишаване на осведомеността сред гражданите на Съюза относно въздействието на нарушенията на правата на интелектуална собственост и за тази цел организира конференции, мероприятия и заседания на европейско и международно равнище и подпомага национални и общоевропейски действия, включително онлайн и офлайн кампании, основно чрез предоставянето на данни и информация;
ж)
наблюдава разработването на нови конкурентоспособни бизнес модели, които разширяват законното предлагане на културно и творческо съдържание, насърчават обмена на информация и повишават осведомеността на потребителите в това отношение;
з)
разработва и организира онлайн и други форми на обучение за националните служители, участващи в закрилата на правата на интелектуална собственост;
и)
организира ad hoc заседания на експерти, включително срещи на експерти от академичните среди и заседания на съответните представители на гражданското общество, за подпомагане на нейната работа по настоящия регламент;
й)
набелязва и популяризира технически средства за специалисти и техники за сравнение, включително системи за засичане и проследяване, които спомагат за различаване на оригиналните от фалшифицираните продукти;
к)
работи съвместно с национални органи и Комисията за разработването на онлайн мрежа за улесняване на обмена на информация за нарушения на правата на интелектуална собственост между публичните администрации, органи и организации в държавите-членки, занимаващи се със закрилата и гарантирането на спазването на тези права;
л)
работи в сътрудничество с централните служби за индустриална собственост на държавите-членки, включително Службата за интелектуална собственост на Бенелюкс и органите на други държави-членки, извършващи дейност в областта на правата на интелектуална собственост, и осигурява взаимодействие между тях с цел разработване и популяризиране на техники, умения и инструменти, свързани с гарантирането на спазването на правата на интелектуална собственост, включително програми за обучение и осведомителни кампании;
м)
разработва, като се консултира с държавите-членки, програми за предоставяне на техническа помощ за трети държави, а също така разработва и изпълнява конкретни програми за обучение и мероприятия за длъжностни лица от трети държави, участващи в закрилата на правата на интелектуална собственост;
н)
по искане на Комисията ѝ отправя препоръки по въпроси, попадащи в приложното поле на настоящия регламент;
о)
провежда сходни дейности, необходими на Службата за изпълнение на задачите, предвидени в параграф 1.
3. При изпълнение на задачите и дейностите, посочени в параграфи 1 и 2, Службата спазва действащите разпоредби на правото на Съюза относно защитата на данните.
Член 3
Финансиране
Службата гарантира по всяко време, че за провеждането на възложените ѝ с настоящия регламент дейности се използват нейни собствени бюджетни средства.
Член 4
Заседания в рамките на Обсерваторията
1. За целите на провеждането на дейностите, посочени в член 2, параграф 2, Службата кани на заседанията в рамките на Обсерваторията най-малко веднъж годишно представители на публични администрации, органи и организации в държавите- членки, занимаващи се със закрилата на права на интелектуална собственост, както и представители на частния сектор с цел участието им в работата на Службата съгласно настоящия регламент.
2. Представителите на частния сектор, поканени на заседанията в рамките на Обсерваторията, включват широка, представителна и балансирана гама от органи на Съюза и на държавите-членки от различните икономическите сектори, включително творческите отрасли, които са засегнати в най-голяма степен от нарушенията на правата на интелектуална собственост или имат най-голям опит в борбата срещу тези нарушения.
Организациите на потребителите, малките и средните предприятия, авторите и другите творци трябва да бъдат подходящо представени.
3. Службата кани всяка държава-членка да изпрати на заседанията в рамките на Обсерваторията най-малко по един представител на публичната си администрация. В тази връзка държавите-членки осигуряват приемственост в работата на Обсерваторията.
4. Заседанията, посочени в параграф 1, могат да се допълват от работни групи в рамките на Обсерваторията, съставени от представители на държавите-членки и представители на частния сектор.
5. Когато е целесъобразно, освен посочените в параграф 1 заседания Службата организира заседания, на които присъстват:
а)
представители на публични администрации, органи и организации в държавите-членки; или
б)
представители на частния сектор.
6. Членове на Европейския парламент или други негови представители и представители на Комисията се канят на всички заседания, предвидени в настоящия член, като участници или като наблюдатели, в зависимост от случая.
7. Имената на присъстващите представители, дневният ред и протоколите от заседанията, посочени в настоящия член, се публикуват на електронната страница на Службата.
Член 5
Задължения за информиране
1. Когато е целесъобразно, в съответствие с националното законодателство, включително законодателството, уреждащо обработването на лични данни, по искане на Службата или по собствена инициатива държавите-членки:
а)
информират Службата за своите общи политики и стратегии относно гарантирането на спазването на правата на интелектуална собственост и за всички промени в тях;
б)
предоставят наличните статистически данни относно нарушенията на правата на интелектуална собственост;
в)
информират Службата за значима съдебна практика.
2. Без да се засяга законодателството, уреждащо обработването на лични данни и защитата на поверителна информация, представителите на частния сектор, заседаващи в рамките на Обсерваторията, при възможност и по искане на Службата:
а)
информират Службата за политиките и стратегиите в тяхната област на дейност относно гарантирането на спазването на правата на интелектуална собственост и за всички промени в тях;
б)
предоставят статистически данни относно нарушения на правата на интелектуална собственост в тяхната област на дейност.
Член 6
Службата
1. Съответните разпоредби от дял XII от Регламент (ЕО) № 207/2009 се прилага по отношение на изпълнението на задачите и дейностите, предвидени съгласно настоящия регламент.
2. Председателят на Службата приема вътрешните административни указания и публикува съобщенията, необходими за изпълнението на всички задачи, възложени на Службата с настоящия регламент, като упражнява правомощията, предоставени с член 124 от Регламент (ЕО) № 207/2009.
Член 7
Съдържание на работната програма и доклада за дейността
1. Службата изготвя годишна работна програма, в която по подходящ начин се определя приоритетът на дейностите по настоящия регламент, както и на заседанията в рамките на Обсерваторията, в съответствие с политиките и приоритетите на Съюза в областта на закрилата на правата на интелектуална собственост и в сътрудничество с посочените в член 4, параграф 5, буква а) представители.
2. Посочената в параграф 1 работна програма се предоставя за сведение на административния съвет на Службата.
3. Докладът за дейността, предвиден в член 124, параграф 2, буква г) от Регламент (ЕО) № 207/2009, съдържа най-малко следната информация относно задачите и дейностите на Службата по настоящия регламент:
а)
преглед на основните дейности, проведени през предходната календарна година;
б)
постигнати през предходната календарна година резултати, когато е уместно - придружени от отчети, в които се анализира положението в различните промишлени и продуктови сектори;
в)
обща оценка на изпълнението на задачите на Службата, предвидени в настоящия регламент и в работната програма, изготвена съгласно параграф 1;
г)
преглед на дейностите, които Службата възнамерява да провежда в бъдеще;
д)
наблюдения относно гарантирането на спазването на правата на интелектуална собственост и евентуалните бъдещи политики и стратегии, включително относно начините за засилване на ефективното сътрудничество с държавите-членки и между тях;
е)
обща оценка на подходящото представителство в Обсерваторията на всички участници, посочени в член 4, параграф 2.
Преди да представи доклада пред Европейския парламент, Комисията и административния съвет, председателят на Службата провежда консултации с представителите, посочени в член 4, параграф 5, буква а), относно съответните части от доклада.
Член 8
Оценка
1. Комисията приема доклад за оценка прилагането на настоящия регламент до 6 юни 2017 г.
2. В доклада за оценка се прави оценка на действието на настоящия регламент, по-специално по отношение на въздействието му върху гарантирането на спазването на правата на интелектуална собственост във вътрешния пазар.
3. При изготвянето на доклада за оценка Комисията провежда консултации със Службата, държавите-членки и представителите, заседаващи в Обсерваторията, по въпросите, посочени в параграф 2.
4. Комисията предава доклада за оценка на Европейския парламент, Съвета и Европейския икономически и социален комитет и предприема широки консултации по доклада за оценка със заинтересовани страни.
Член 9
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Страсбург на 19 април 2012 година.
UREDBA (EU) št. 386/2012 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
z dne 19. aprila 2012
o pooblastitvi Urada za usklajevanje na notranjem trgu (blagovne znamke in modeli) za naloge v zvezi z uveljavljanjem pravic intelektualne lastnine, vključno z organiziranjem srečanj predstavnikov javnega in zasebnega sektorja v okviru Evropskega opazovalnega urada za kršitve pravic intelektualne lastnine
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 114 in prvega odstavka člena 118 Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),
v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Gospodarska blaginja Unije je odvisna od stalne ustvarjalnosti in inovativnosti. Zato so ukrepi za njuno učinkovito varstvo nepogrešljivi pri zagotavljanju prihodnje blaginje Unije.
(2)
Pravice intelektualne lastnine so pomembno poslovno sredstvo, ki pomaga zagotavljati, da ustvarjalci in inovatorji prejmejo pravično plačilo za svoje delo ter da so njihove naložbe v raziskave in nove zamisli varovane.
(3)
Preudaren, usklajen in napreden pristop k pravicam intelektualne lastnine je bistven pri prizadevanju za izpolnjevanje ciljev strategije Evropa 2020, ki vključuje digitalno agendo za Evropo.
(4)
Stalno naraščanje števila kršitev pravic intelektualne lastnine predstavlja resnično grožnjo ne le za gospodarstvo Unije, temveč pogosto tudi za zdravje in varnost potrošnikov Unije. Zato je za uspešen boj proti temu pojavu potrebno učinkovito, takojšnje in usklajeno ukrepanje na nacionalni, evropski in svetovni ravni.
(5)
V skladu s splošno strategijo o pravicah intelektualne lastnine, predvideno v Resoluciji Sveta z dne 25. septembra 2008 o celovitem evropskem načrtu za preprečevanje ponarejanja in piratstva (3), je Svet pozval Komisijo, naj ustanovi Evropski opazovalni urad za ponarejanje in piratstvo. Zato je Komisija oblikovala mrežo strokovnjakov iz javnih in zasebnih sektorjev ter opisala naloge te mreže v svojem sporočilu z naslovom „Krepitev uveljavljanja pravic intelektualne lastnine na notranjem trgu“. Ime Evropskega opazovalnega urada za ponarejanje in piratstvo bi bilo treba spremeniti v Evropski opazovalni urad za kršitve pravic intelektualne lastnine (v nadaljnjem besedilu: Opazovalni urad).
(6)
V navedenem sporočilu je bilo zapisano, da bi moral Opazovalni urad služiti kot osrednji vir za zbiranje in spremljanje informacij in podatkov, povezanih z vsemi kršitvami pravic intelektualne lastnine, ter za poročanje o takih informacijah in podatkih. Uporabljati bi se moral kot platforma za sodelovanje med predstavniki iz nacionalnih organov in zainteresiranih strani za izmenjevanje zamisli ter strokovnega znanja in izkušenj o najboljših praksah in dajanje priporočil oblikovalcem politike glede skupnih strategij uveljavljanja. Sporočilo je določalo, da Opazovalni urad organizirajo in vodijo službe Komisije.
(7)
V svoji Resoluciji z dne 1. marca 2010 o krepitvi uveljavljanja pravic intelektualne lastnine na notranjem trgu (4) je Svet pozval Komisijo, države članice in industrijo, naj Opazovalnemu uradu zagotovijo razpoložljive zanesljive in primerljive podatke o ponarejanju in piratstvu ter v okviru Opazovalnega urada skupaj razvijejo in sprejmejo načrte za zbiranje dodatnih informacij. Svet je prav tako pozval Opazovalni urad, naj vsako leto objavi celovito letno poročilo, ki vsebuje obseg, razpon in glavne značilnosti ponarejanja in piratstva kot tudi njun vpliv na notranji trg. To letno poročilo bi moralo biti pripravljeno v okviru prava o varstvu podatkov, in sicer ob uporabi relevantnih informacij, ki jih v ta namen zagotovijo organi držav članic, Komisija ter zasebni sektor. Svet je prav tako priznal, da je pomembno razvijati nove konkurenčne poslovne modele za povečanje zakonite ponudbe kulturnih in ustvarjalnih vsebin ter hkrati za preprečevanje kršitev pravic intelektualne lastnine in boj proti njim, in sicer kot nujne ukrepe za spodbujanje gospodarske rasti, zaposlovanja in kulturne raznolikosti.
(8)
V svojih sklepih z dne 25. maja 2010 o prihodnji reviziji sistema blagovne znamke v Evropski uniji (5) je Svet pozval Komisijo, naj določi pravno podlago za vključitev Urada za usklajevanje na notranjem trgu (blagovne znamke in modeli) (v nadaljnjem besedilu: Urad) v dejavnosti, povezane z uveljavljanjem, vključno z bojem proti ponarejanju, zlasti prek krepitve njegovega sodelovanja z nacionalnimi uradi za blagovne znamke in Opazovalnim uradom. V povezavi z navedenim Direktiva 2004/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine (6) med drugim določa nekatere ukrepe za spodbujanje sodelovanja, vključno z izmenjavo informacij med državami članicami ter med državami članicami in Komisijo.
(9)
Evropski parlament je v svojem priporočilu z dne 26. marca 2009 o okrepitvi varnosti in temeljnih svoboščin na internetu (7) priporočil, naj Svet ohrani popoln in varen dostop do interneta, hkrati pa spodbudi sodelovanje med zasebnim in javnim sektorjem pri krepitvi sodelovanja na področju kazenskega pregona.
(10)
Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 22. septembra 2010 o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine na notranjem trgu (8) pozval države članice in Komisijo, naj razširijo sodelovanje med Uradom in nacionalnimi uradi za intelektualno lastnino, da bo zajemalo tudi boj proti kršitvam pravic intelektualne lastnine.
(11)
Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 12. maja 2011 o izkoriščanju potenciala kulturnih in ustvarjalnih industrij (9) pozval Komisijo, naj upošteva posebne težave, ki jih imajo mala in srednje velika podjetja pri uveljavljanju svojih pravic intelektualne lastnine in naj spodbuja najboljšo prakso in učinkovite metode za spoštovanje teh pravic.
(12)
Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 6. julija 2011 o celovitem pristopu k varstvu osebnih podatkov v Evropski uniji (10) Komisijo pozval, naj zagotovi popolno uskladitev in pravno varnost, s čimer bi se vzpostavila enotna in visoka raven varstva posameznikov v vseh okoliščinah.
(13)
Glede na obseg nalog, dodeljenih Opazovalnemu uradu, je potrebna rešitev za zagotovitev ustrezne in trajnostne infrastrukture za izpolnjevanje njegovih nalog.
(14)
Uredba Sveta (ES) št. 207/2009 z dne 26. februarja 2009 o blagovni znamki Skupnosti (11) določa upravno sodelovanje med Uradom in sodišči ali organi držav članic ter izmenjavo publikacij med Uradom in osrednjimi uradi za industrijsko lastnino v državah članicah. Na podlagi tega je Urad vzpostavil sodelovanje z nacionalnimi uradi, ki so dejavni na področju varstva pravic intelektualne lastnine. Zato Urad v precejšnji meri že ima potrebne izkušnje in strokovno znanje, da zagotovi ustrezno in trajnostno infrastrukturo na področju nalog Opazovalnega urada.
(15)
Urad je tako zelo primeren za izvajanje teh nalog.
(16)
Te naloge bi morale biti povezane z vsemi pravicami intelektualne lastnine, ki jih zajema Direktiva 2004/48/ES, ker kršitve v veliko primerih vplivajo na več pravic intelektualne lastnine. Poleg tega so podatki in izmenjava najboljših praks potrebni v zvezi s celotnim sklopom navedenih pravic intelektualne lastnine, da se zagotovi popoln pregled stanja in omogoči celovito oblikovanje obsežnih strategij za znižanje števila kršitev pravic intelektualne lastnine.
(17)
Naloge, ki bi jih moral izvajati Urad, so lahko povezane z ukrepi uveljavljanja in poročanja iz Direktive 2004/48/ES. Tako bi moral Urad opravljati storitve za nacionalne organe ali nosilce dejavnosti, ki vplivajo zlasti na enotno izvajanje Direktive in bodo verjetno olajšali njeno uporabo. Zato bi bilo treba naloge Urada obravnavati kot tesno povezane z vsebino aktov, ki približujejo zakone in druge predpise držav članic.
(18)
Opazovalni urad, ki ga zbere Urad, bi moral postati center odličnosti za informacije in podatke, povezane s kršitvami pravic intelektualne lastnine, pri čemer uporablja strokovno znanje in izkušnje ter vire Urada.
(19)
Urad bi moral zagotavljati forum, ki povezuje javne organe in zasebni sektor, zagotavlja zbiranje, analizo in razširjanje ustreznih objektivnih, primerljivih in zanesljivih podatkov v zvezi z vrednostjo pravic intelektualne lastnine in kršitvami teh pravic, določa in spodbuja najboljše prakse in strategije za uveljavljanje pravic intelektualne lastnine ter ozavešča javnost o vplivu kršitev pravic intelektualne lastnine. Poleg tega bi moral Urad izpolnjevati dodatne naloge, kot so izboljšanje razumevanja vrednosti pravic intelektualne lastnine, spodbujanje izmenjave informacij o novih konkurenčnih poslovnih modelih, ki širijo zakonito ponudbo kulturnih in ustvarjalnih vsebin, izboljšanje strokovnega znanja in izkušenj oseb, vključenih v uveljavljanje pravic intelektualne lastnine, z ustreznimi ukrepi usposabljanja, izboljšanje poznavanja tehnik za preprečevanje ponarejanja ter krepitev sodelovanja s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami. Komisija bi morala biti povezana z dejavnostmi, ki jih Urad opravlja v skladu s to uredbo.
(20)
Urad bi tako moral olajšati in podpirati dejavnosti nacionalnih organov, zasebnega sektorja in institucij Unije, povezanih z uveljavljanjem pravic intelektualne lastnine, zlasti njihovih prizadevanj v boju proti kršitvam teh pravic. Izvrševanje pooblastil, ki jih Uradu podeljuje ta uredba, državam članicam ne preprečuje izvrševanja njihovih pristojnosti. Naloge in dejavnosti Urada v skladu s to uredbo ne obsegajo sodelovanja v posameznih operacijah ali preiskavah, ki jih opravljajo pristojni organi.
(21)
Da bi najučinkoviteje izpolnil navedene naloge, bi se Urad moral posvetovati in sodelovati z drugimi organi na nacionalni, evropski in, kadar je to ustrezno, mednarodni ravni, ustvariti sinergije z dejavnostmi, ki jih izvajajo ti organi, in se izogibati podvajanju ukrepov.
(22)
Urad bi moral naloge in dejavnosti v zvezi z uveljavljanjem pravic intelektualne lastnine izvajati z uporabo lastnih proračunskih sredstev.
(23)
Ko Urad v okviru svojih dejavnosti izbira predstavnike zasebnega sektorja za Opazovalni urad, bi moral vključiti reprezentativen izbor gospodarskih sektorjev, vključno z ustvarjalno industrijo, ki jih boj proti kršitvam pravic intelektualne lastnine najbolj zadeva ali ki imajo z njim največ izkušenj, zlasti predstavnike imetnikov pravic, vključno z avtorji in drugimi ustvarjalci, ter posrednikov internetnih storitev. Zagotoviti bi bilo treba tudi ustrezno zastopanost potrošnikov ter malih in srednje velikih podjetij.
(24)
Obveznosti obveščanja, ki jih ta uredba nalaga državam članicam in zasebnemu sektorju, ne bi smele ustvarjati nepotrebnih upravnih bremen, temveč bi si morale prizadevati, da se prepreči podvajanje, kar zadeva podatke, ki jih države članice in predstavniki zasebnega sektorja že posredujejo institucijam Unije v skladu z zahtevami Unije glede poročanja.
(25)
Ker cilja te uredbe, in sicer pooblastiti Urad za izvajanje nalog, povezanih z uveljavljanjem pravic intelektualne lastnine, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker se ta cilj zaradi njegovega učinka lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Predmet urejanja in področje uporabe
Ta uredba pooblašča Urad za usklajevanje na notranjem trgu (blagovne znamke in modeli) (v nadaljnjem besedilu: Urad) za izvajanje nalog, katerih cilj je olajšati in podpirati dejavnosti nacionalnih organov, zasebnega sektorja in institucij Unije v boju proti kršitvam pravic intelektualne lastnine iz Direktive 2004/48/ES. Pri izvajanju teh nalog Urad organizira, upravlja in podpira zbiranje strokovnjakov, organov in zainteresiranih strani, ki so združeni pod imenom „Evropski opazovalni urad za boj proti kršitvam pravic intelektualne lastnine“ (v nadaljnjem besedilu: Opazovalni urad).
Naloge in dejavnosti Urada na podlagi te uredbi ne obsegajo sodelovanja v posameznih operacijah ali preiskavah, ki jih opravljajo pristojni organi.
Člen 2
Naloge in dejavnosti
1. Naloge Urada so naslednje:
(a)
izboljšanje razumevanja vrednosti intelektualne lastnine;
(b)
izboljšanje razumevanja obsega in učinka kršitev pravic intelektualne lastnine;
(c)
izboljšanje poznavanja najboljših praks javnega in zasebnega sektorja za varstvo pravic intelektualne lastnine;
(d)
pomoč pri ozaveščanju državljanov o vplivu kršitev pravic intelektualne lastnine;
(e)
izboljšanje strokovnega znanja in izkušenj oseb, ki so vključene v uveljavljanje pravic intelektualne lastnine;
(f)
izboljšanje poznavanja tehničnih orodij za preprečevanje kršitev pravic intelektualne lastnine ter boj proti njim, vključno s sistemi prepoznavanja in sledenja, ki pripomorejo k razločevanju pristnih izdelkov od ponarejenih;
(g)
vzpostavitev mehanizmov, ki pripomorejo k izboljšanju spletne izmenjave informacij v zvezi z uveljavljanjem pravic intelektualne lastnine med organi držav članic, ki delujejo na področju teh pravic, ter spodbujanje sodelovanja z in med temi organi;
(h)
prizadevanje, ob posvetovanju z državami članicami, za spodbujanje mednarodnega sodelovanja z uradi za intelektualno lastnino v tretjih državah, da se oblikujejo strategije ter razvijejo tehnike, spretnosti in orodja za uveljavljanje pravic intelektualne lastnine.
2. Pri izpolnjevanju nalog iz odstavka 1 Urad izvaja naslednje dejavnosti v skladu z delovnim programom, sprejetim na podlagi člena 7, ter v skladu s pravom Unije:
(a)
uvedba pregledne metodologije za zbiranje in analizo neodvisnih, objektivnih, primerljivih in zanesljivih podatkov v zvezi s kršitvami pravic intelektualne lastnine ter poročanje o njih;
(b)
zbiranje, analiziranje in razširjanje ustreznih objektivnih, primerljivih in zanesljivih podatkov v zvezi s kršitvami pravic intelektualne lastnine;
(c)
zbiranje, analiziranje in razširjanje ustreznih objektivnih, primerljivih in zanesljivih podatkov v zvezi z gospodarsko vrednostjo intelektualne lastnine in njenim prispevkom h gospodarski rasti, blaginji, inovacijam, ustvarjalnosti, kulturni raznolikosti, ustvarjanju visokokakovostnih delovnih mest ter razvoju visokokakovostnih izdelkov in storitev v Uniji;
(d)
zagotavljanje rednih ocen in posebnih poročil glede na gospodarski sektor, geografsko območje in vrsto kršene pravice intelektualne lastnine, v katerih se med drugim ocenita vpliv kršitev pravic intelektualne lastnine na družbo in na gospodarstvo, vključno z oceno učinkov na mala in srednje velika podjetja, pa tudi na zdravje, okolje, varnost in varovanje;
(e)
zbiranje, analiziranje in razširjanje informacij v zvezi z najboljšimi praksami med predstavniki, ki se srečujejo v okviru Opazovalnega urada, ter po potrebi priporočanje glede strategij na podlagi teh praks;
(f)
priprava poročil in publikacij za ozaveščanje državljanov Unije o vplivu kršitev pravic intelektualne lastnine ter v ta namen organiziranje konferenc, dogodkov in srečanj na evropski in mednarodni ravni ter podpiranje nacionalnih in vseevropskih akcij, vključno s kampanjami na spletu in zunaj njega, predvsem z nudenjem podatkov in informacij;
(g)
spremljanje razvoja novih konkurenčnih poslovnih modelov za razširitev zakonite ponudbe kulturnih in ustvarjalnih vsebin, ter spodbujanje izmenjave informacij in ozaveščanje potrošnikov v zvezi s tem;
(h)
razvijanje in organiziranje spletnih in drugih oblik usposabljanja za nacionalne uradnike, ki so vključeni v varstvo pravic intelektualne lastnine;
(i)
organiziranje priložnostnih srečanj strokovnjakov, vključno s srečanji akademskih strokovnjakov in ustreznih predstavnikov civilne družbe, v podporo svojemu delu v skladu s to uredbo;
(j)
opredeljevanje in spodbujanje tehničnih orodij za strokovnjake in primerjalnih tehnik, vključno s sistemi prepoznavanja in sledenja, ki pomagajo pri razločevanju originalnih in ponarejenih izdelkov;
(k)
sodelovanje z nacionalnimi organi in Komisijo, da se razvije spletno omrežje za olajšanje izmenjave informacij o kršitvah pravic intelektualne lastnine med upravami, organi in organizacijami v državah članicah, ki se ukvarjajo z varstvom in uveljavljanjem teh pravic;
(l)
delo v sodelovanju z osrednjimi uradi za industrijsko lastnino v državah članicah, vključno z Uradom Beneluksa za intelektualno lastnino ter z organi drugih držav članic, ki delujejo na področju pravic intelektualne lastnine, in oblikovanje sinergij med njimi, z namenom razvijanja in spodbujanja tehnik, spretnosti in znanja ter orodij v zvezi z uveljavljanjem pravic intelektualne lastnine, vključno s programi usposabljanja in kampanjami za ozaveščanje;
(m)
ob posvetovanju z državami članicami, razvijanje programov za zagotavljanje tehnične pomoči tretjim državam kot tudi razvijanje in izvajanje posebnih programov usposabljanja in dogodkov za uradnike iz tretjih držav, ki so vključeni v varstvo pravic intelektualne lastnine;
(n)
oblikovanje priporočil Komisiji o vprašanjih, ki sodijo na področje uporabe te uredbe, na podlagi zahteve Komisije;
(o)
izvajanje podobnih dejavnosti, ki so potrebne za to, da Urad izpolni naloge iz odstavka 1.
3. Pri opravljanju nalog in dejavnosti iz odstavkov 1 in 2 Urad spoštuje veljavne določbe prava Unije o varstvu podatkov.
Člen 3
Financiranje
Urad vselej zagotavlja, da se dejavnosti, za katere je pooblaščen s to uredbo, izvajajo z uporabo njegovih lastnih proračunskih sredstev.
Člen 4
Srečanja Opazovalnega urada
1. Zaradi opravljanja dejavnosti iz člena 2(2), Urad na srečanja Opazovalnega urada najmanj enkrat letno povabi predstavnike javnih uprav, organov in organizacij iz držav članic, ki se ukvarjajo s pravicami intelektualne lastnine, ter predstavnike zasebnega sektorja, da bi sodelovali pri delu Urada v skladu s to uredbo.
2. Predstavniki zasebnega sektorja, ki so vabljeni na srečanja Opazovalnega urada, obsegajo širok, reprezentativen in uravnotežen nabor organov Unije in nacionalnih organov iz različnih gospodarskih sektorjev, vključno z ustvarjalno industrijo, ki jih boj proti kršitvam pravic intelektualne lastnine najbolj zadeva ali ki imajo z njim največ izkušenj.
Organizacije potrošnikov, mala in srednje velika podjetja, avtorji in drugi ustvarjalci so ustrezno zastopani.
3. Urad povabi vsako državo članico, naj na srečanja Opazovalnega urada pošlje vsaj enega predstavnika svoje javne uprave. S tem v zvezi države članice zagotovijo kontinuiteto dela Opazovalnega urada.
4. Srečanja iz odstavka 1 lahko dopolnjujejo delovne skupine znotraj Opazovalnega urada, ki jih sestavljajo predstavniki iz držav članic in zasebnega sektorja.
5. Urad po potrebi ter poleg srečanj iz odstavka 1 organizira srečanja, na katerih se sestanejo:
(a)
predstavniki iz javnih uprav, organov in organizacij držav članic, ali
(b)
predstavniki zasebnega sektorja.
6. Poslanci ali drugi predstavniki Evropskega parlamenta in predstavniki Komisije so vabljeni na katera koli srečanja iz tega člena, kot udeleženci ali kot opazovalci, kakor je primerno.
7. Imena udeleženih predstavnikov, dnevni red in zapisniki srečanj iz tega člena se objavijo na spletni strani Urada.
Člen 5
Obveznosti obveščanja
1. Po potrebi ter v skladu z nacionalnim pravom, vključno s pravom, ki ureja obdelavo osebnih podatkov, države članice na zahtevo Urada ali na lastno pobudo:
(a)
obveščajo Urad o svojih splošnih politikah in strategijah v zvezi z uveljavljanjem pravic intelektualne lastnine ter kakršnih koli spremembah teh politik in strategij;
(b)
zagotovijo razpoložljive statistične podatke o kršitvah pravic intelektualne lastnine;
(c)
obveščajo Urad o pomembni sodni praksi.
2. Če je možno in brez poseganja v pravo, ki ureja obdelavo osebnih podatkov in varstvo zaupnih informacij, predstavniki zasebnega sektorja, ki se srečujejo v okviru Opazovalnega urada, na zahtevo Urada:
(a)
obveščajo Urad o politikah in strategijah na njihovih delovnih področjih v zvezi z uveljavljanjem pravic intelektualne lastnine ter kakršnih koli spremembah teh politik in strategij;
(b)
zagotavljajo statistične podatke o kršitvah pravic intelektualne lastnine na področjih njihovega dela.
Člen 6
Urad
1. Ustrezne določbe naslova XII Uredbe (ES) št. 207/2009 se uporabljajo za izvrševanje nalog in dejavnosti iz te uredbe.
2. Na podlagi pooblastil iz člena 124 Uredbe (ES) št. 207/2009 predsednik Urada sprejme notranja upravna navodila in objavlja obvestila, ki so potrebna za izpolnjevanje vseh nalog, za katere ta uredba pooblašča Urad.
Člen 7
Vsebina delovnega programa in poročila o vodenju
1. Urad sestavi letni delovni program, v katerem so ustrezno prednostno razporejene dejavnosti iz te uredbe in za srečanja Opazovalnega urada, v skladu s politikami in prednostnimi nalogami Unije na področju varstva pravic intelektualne lastnine ter v sodelovanju s predstavniki iz točke (a) člena 4(5).
2. Delovni program iz odstavka 1 se predloži upravnemu odboru Urada v vednost.
3. Poročilo o vodenju iz točke (d) člena 124(2) Uredbe (ES) št. 207/2009 vsebuje vsaj naslednje informacije v zvezi z nalogami in dejavnostmi Urada v skladu s to uredbo:
(a)
pregled glavnih dejavnosti, izvedenih v predhodnem koledarskem letu;
(b)
rezultate, dosežene v predhodnem koledarskem letu, ki se jim po potrebi priložijo sektorska poročila, v katerih je analizirano stanje v različnih industrijskih in proizvodnih sektorjih;
(c)
splošno oceno izpolnjevanja nalog Urada iz te uredbe in delovni program, sestavljen v skladu z odstavkom 1;
(d)
pregled dejavnosti, ki jih Urad namerava izvajati v prihodnosti;
(e)
pripombe o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine in morebitnih prihodnjih politik in strategij, vključno s tem, kako okrepiti učinkovito sodelovanje z in med državami članicami;
(f)
splošno oceno ustrezne zastopanosti vseh akterjev iz člena 4(2) v Opazovalnem uradu.
Preden predsednik Urada poročilo o vodenju predloži Evropskemu parlamentu, Komisiji in upravnemu odboru, se o relevantnih delih poročila posvetuje s predstavniki iz točke (a) člena 4(5).
Člen 8
Ocenjevanje
1. Komisija do 6. junij 2017 sprejme poročilo, v katerem oceni uporabo te uredbe.
2. V ocenjevalnem poročilu se oceni izvajanje te uredbe, zlasti glede njenega učinka na uveljavljanje pravic intelektualne lastnine na notranjem trgu.
3. Komisija se pri pripravi ocenjevalnega poročila o vprašanjih iz odstavka 2 posvetuje z Uradom, državami članicami in predstavniki, ki se srečujejo v okviru Opazovalnega urada.
4. Komisija ocenjevalno poročilo posreduje Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru ter o njem sproži široko posvetovanje med zainteresiranimi stranmi.
Člen 9
Začetek veljavnosti
Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Strasbourgu, 19. aprila 2012