РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 906/2011 НА СЪВЕТА
от 2 септември 2011 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 193/2007 за налагане на окончателни изравнителни мита върху вноса на полиетиленов терефталат с произход от Индия и за изменение на Регламент (ЕО) № 192/2007 за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на полиетиленов терефталат с произход от, inter alia, Индия
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално членове 19 и 24 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Предишно разследване и съществуващи изравнителни мерки
(1)
С Регламент (ЕО) № 2603/2000 (2) Съветът наложи окончателно изравнително мито върху вноса на полиетиленов терефталат („PET“) с произход от, inter alia, Индия („първоначалното антисубсидийно разследване“). След провеждането на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие Съветът наложи с Регламент (ЕО) № 193/2007 (3) окончателно изравнително мито за последващ период от пет години. Изравнителните мерки бяха изменени с Регламент (ЕО) № 1286/2008 на Съвета (4) след частично междинно преразглеждане („последното разследване в рамките на преразглеждането“). Тези изравнителни мерки се състоят от специфично мито. Ставката на митото варира от 0 EUR до 106,5 EUR/t, налагана върху вноса от индивидуално назовани индийски производители, с остатъчна ставка на митото от 69,4 EUR/t, налагана върху вноса от други производители.
1.2. Съществуващи антидъмпингови мерки
(2)
С Регламент (ЕО) № 2604/2000 (5) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на PET с произход от, inter alia, Индия („първоначалното антидъмпингово разследване“). След провеждането на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие Съветът наложи чрез Регламент (ЕО) № 192/2007 (6) окончателно антидъмпингово мито за последващ период от пет години. Антидъмпинговите мерки бяха изменени с Регламент (ЕО) № 1286/2008 на Съвета след последното разследване в рамките на преразглеждането. Мерките бяха установени на нивото на отстраняване на вредата и се състояха от специфично антидъмпингово мито. Ставката на митото варираше от 87,5 до 200,9 EUR/t, налагана върху вноса от индивидуално назовани индийски производители, с остатъчна ставка на митото от 153,6 EUR/t, налагана върху вноса от други производители („настоящите антидъмпингови мерки“).
(3)
С Решение 2000/745/ЕО (7) Комисията прие гаранцията, предложена от няколко производители износители, като установи минимална вносна цена („гаранцията“).
1.3. Започване на частично междинно преразглеждане
(4)
Беше подадено заявление за частично междинно преразглеждане в съответствие с член 19 от основния регламент от страна на Reliance Industries Limited - индийски производител износител на PET („заявителят“). Заявлението бе ограничено по обхват до субсидирането и до заявителя. Същевременно заявителят поиска и преразглеждане на настоящите антидъмпингови мерки. Остатъчните антидъмпингови и изравнителни мита са приложими към вноса на продукти, произведени от заявителя, а продажбите на заявителя за Съюза зависят от гаранцията.
(5)
Заявителят предостави prima facie доказателства, че по-нататъшното налагане на мярката на нейното настоящо равнище вече не е необходимо за компенсиране на подлежащото на изравняване субсидиране. Заявителят по-специално предостави prima facie доказателства, че сумата на неговата субсидия е намаляла до стойности, далеч по-ниски от митническата ставка, приложима понастоящем по отношение на него. Това намаление на общото равнище на субсидиране се е дължало основно на значителен спад на ползите, получавани в рамките на схема за натрупване на митнически кредити в „спестовна книжка“ (DEPBS).
(6)
Установявайки след обсъждане с Консултативния комитет, че заявлението съдържа достатъчно prima facie доказателства, Комисията обяви на 10 юни 2010 г. започването на частично междинно преразглеждане в съответствие с член 19 от основния регламент („настоящото преразглеждане“), като публикува известието за откриване на процедура в Официален вестник на Европейския съюз (8). Обхватът на преразглеждането бе ограничен до проверка на субсидирането по отношение на заявителя.
1.4. Засегнати от разследването страни
(7)
Комисията официално уведоми заявителя, представителите на държавата на износа и сдружението на производителите в Съюза за започването на преразглеждането. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за откриване на процедурата.
(8)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице конкретни причини, поради които следва да бъдат изслушани, бе предоставена такава възможност.
(9)
С цел получаване на информацията, която смята за необходима за своето разследване, Комисията изпрати въпросник до заявителя и до правителството на Индия („ПИ“) и получи отговори в рамките на посочения за целта срок.
(10)
Комисията изиска и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на субсидирането. Комисията извърши проверки на място в помещенията на заявителя в Мумбай, Индия, и в помещенията на ПИ в Ню Делхи (Генералната дирекция за външна търговия и Министерството на търговията) и Мумбай (Регионална служба на Генералната дирекция за външна търговия).
1.5. Разследван период в рамките на преразглеждането
(11)
Разследването на субсидирането обхвана периода от 1 април 2009 г. до 31 март 2010 г. („разследваният период в рамките на преразглеждането“, или „РПП“).
1.6. Успоредно антидъмпингово разследване
(12)
На 10 юни 2010 г. (9). Комисията обяви започването на частично междинно преразглеждане на настоящите антидъмпингови мерки съгласно член 11, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета (10) („основният антидъмпингов регламент“), ограничено до разглеждането на дъмпинга по отношение на същия заявител.
(13)
В хода на успоредното антидъмпингово разследване беше установено, че обстоятелствата относно дъмпинга не са се променили значително и трайно, поради което разследването бе прекратено без промяна на настоящите антидъмпингови мерки, приложими по отношение на заявителя.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(14)
Продуктът, който е предмет на преразглеждането, е PET с вискозитет 78 ml/g или повече съгласно стандарт ISO 1628-5, понастоящем класиран в код по КН 3907 60 20, с произход от Индия („разглежданият продукт“).
2.2. Сходен продукт
(15)
В хода на разследването бе установено, че разглежданият продукт, произвеждан в Индия и продаван в Съюза, е идентичен от гледна точка на физическите и химическите си характеристики и употребата си с продукта, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Индия. Следователно беше достигнато до заключението, че продуктите, продавани на вътрешния пазар и на пазара за износ, са сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент. Тъй като настоящото преразглеждане е ограничено до определяне на субсидирането по отношение на заявителя, не бяха направени заключения по отношение на продукта, произвеждан и продаван от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза.
3. РЕЗУЛТАТИ ОТ РАЗСЛЕДВАНЕТО
3.1. Субсидиране
(16)
Въз основа на информацията, предоставена от ПИ и заявителя, и отговорите на въпросника на Комисията са разследвани следните схеми, за които се предполага, че обхващат предоставянето на субсидии:
Схеми на национално равнище:
а)
Схема за предварителни разрешения („AAS“);
б)
Схема за натрупване на митнически кредити в „спестовна книжка“ („DEPBS“);
в)
Схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване („EPCGS“);
г)
Схема за фокусиране върху пазара („FMS“);
д)
Схема за фокусиране върху продукта („FPS“);
е)
Схема за освобождаване от данък върху доходите („ITES“).
Регионални схеми:
ж)
Схема на правителството на Гуджарат за поощряване на капиталовите инвестиции.
(17)
Схемите от а) до д), посочени по-горе, се основават на Закона за външната търговия (развитие и регулиране) от 1992 г. (№ 22 от 1992 г.), който влезе в сила на 7 август 1992 г. („Закон за външната търговия“). Съгласно Закона за външната търговия ПИ има право да издава уведомления относно политиката по износ и внос. Те са обобщени в документите „Политика за външната търговия“ (ПВТ), издавани на всеки пет години и редовно актуализирани от Министерството на търговията. Два са документите относно политиката за външната търговия, които са от значение за РПП в настоящия случай, а именно FTP 04-09 (ПВТ 2004-2009 г.) и FTP 09-14 (ПВТ 2009-2014 г.). Вторият влезе в сила през август 2009 г. Освен това правителството на Индия определя процедурите, уреждащи ПВТ 2004-2009 г. и ПВТ 2009-2014 г., в „Наръчник на процедурите, том I“ (съответно НП I 2004-2009 г. и НП I 2009-2014 г.). Наръчникът на процедурите също се актуализира редовно.
(18)
Схема е) се основава на Закон за данъка върху дохода от 1961 г., който се изменя с годишния Финансов закон.
(19)
Схема ж) се управлява от правителството на Гуджарат и се основава на неговата политика за насърчаване на промишлеността.
3.1.1. Схема за предварителни разрешения („AAS“)
а) Правно основание
(20)
Подробно описание на схемата се съдържа в параграфи 4.1.1-4.1.14 от ПВТ 2004-2009 г. и ПВТ 2009-2014 г. и в параграфи 4.1-4.30A от НП I 2004-2009 г. и НП I 2009-2014 г.
б) Условия за допускане до участие
(21)
AAS се състои от шест подсхеми, описани по-подробно в съображение 22. Тези подсхеми се различават, inter alia, по отношение на допусканите до участие лица. Производителите износители и търговците износители, „обвързани с“ производители доставчици, имат право да участват в AAS за действителен износ и в AAS за годишни потребности. Производителите износители, които доставят на крайния износител, имат право да участват в AAS за междинни доставки. Основните изпълнители, които извършват доставки в рамките на категориите, свързани с планиран износ, както е посочено в параграф 8.2 от ПВТ 2004-2009 г. и ПВТ 2009-2014 г., като доставчиците на експортно ориентирани единици („ЕОЕ“), имат право да участват в AAS за планиран износ. И накрая, междинните доставчици на производителите износители са допуснати до ползите от планирания износ в рамките на подсхемите „предварително нареждане за освобождаване“ („ARO“) и „насрещен вътрешен акредитив“.
в) Практическо приложение
(22)
Предварителни разрешения се издават за:
i) Действителен износ: това е основната подсхема. Тя позволява безмитен внос на суровини, необходими за производството на конкретен продукт, предназначен за износ. „Действителен“ в този контекст означава, че предназначеният за износ продукт трябва да напусне територията на Индия. Условията на разрешението за внос и задължението за износ, включително видът на предназначения за износ продукт, са посочени в разрешението.
ii) Годишна потребност: това разрешително не е свързано с конкретен продукт, предназначен за износ, а с по-широкообхватна продуктова група (напр. химични и свързани с тях продукти). В рамките на дадени граници, определени от предходните му експортни резултати, притежателят на разрешението може да внася безмитно всякакви суровини, предназначени за производството на който и да е от продуктите, попадащи в такава продуктова група. Той може да избере да изнася който и да е готов продукт, попадащ в продуктовата група, за която се ползват подобни освободени от мито суровини.
iii) Междинни доставки: тази подсхема обхваща случаите, при които двама производители възнамеряват да произвеждат един-единствен продукт, предназначен за износ, и да си поделят производствения процес. Производителят износител, който произвежда междинния продукт, може да внася безмитно суровини и да получи за тази цел AAS за междинни доставки. Крайният износител завършва процеса на производство и е задължен да изнесе готовия продукт.
iv) Планиран износ: тази подсхема позволява главният изпълнител да внася безмитно суровини, които са нужни за производството на стоки, които ще бъдат продавани като „планиран износ“ на категориите от клиенти, изброени в параграф 8.2 букви б)-е), ж), и) и й) от ПВТ 2004-2009 г. и ПВТ 2009-2014 г. Според ПИ планираният износ се отнася за онези сделки, при които доставените стоки не напускат страната. Като планиран износ се разглеждат няколко категории доставки, при условие че стоките се произвеждат в Индия - например снабдяване на ЕОЕ или дружество, намиращо се в специална икономическа зона.
v) Предварително нареждане за освобождаване (ARO): притежателят на предварително разрешение, който възнамерява да доставя суровини от местни източници вместо от пряк внос, може да използва за целта ARO. В такива случаи предварителните разрешения се потвърждават като ARO и се прехвърлят на местния доставчик при доставката на посочените в тях материали. Чрез прехвърлянето на ARO местният доставчик получава право на ползите от планирания износ, както е посочено в параграф 8.3 от ПВТ 2004-2009 г. и ПВТ 2009-2014 г. (т.е. AAS за междинни доставки/планиран износ, отстъпки при планиран износ и възстановяване на крайния акциз). Чрез механизма на ARO се възстановяват данъци и мита на доставчика, а не на крайния износител, под формата на отстъпки или възстановяване на мита. Възстановяването на данъци или мита е възможно както за местни, така и за вносни суровини.
vi) Насрещен вътрешен акредитив: тази подсхема отново обхваща местните доставки на притежателите на предварително разрешение. Притежателят на предварително разрешение може да се обърне към банка за издаване на насрещен вътрешен акредитив в полза на местен доставчик. Банката ще обяви разрешението за невалидно по отношение на прекия внос, само що се отнася до стойността и обема на материалите, които не са внесени, а са набавени на местния пазар. Местният доставчик ще има право на ползите от планирания износ, както е посочено в параграф 8.3 от ПВТ 2004-2009 г. и ПВТ 2009-2014 г. (т.е. AAS за междинни доставки/планиран износ, отстъпки при планиран износ и възстановяване на крайния акциз).
(23)
Беше установено, че през РПП заявителят е получил отстъпки само в рамките на една подсхема, свързана с разглеждания продукт, т.е подточка iv) към AAS - „планиран износ“. Следователно не е необходимо да се установи дали останалите неизползвани подсхеми подлежат на изравнителни мерки.
(24)
По отношение на използването на AAS за планиран износ през РПП както разрешението за внос, така и задължението за износ са фиксирани от ПИ по отношение на обема и стойността и са документирани в разрешението. Освен това към момента на вноса и износа правителствените служители следва да документират в разрешението съответните сделки. Обемът на вноса, разрешен по тази схема, се определя от ПИ на основата на стандартни норми за съотношението между суровини и крайни продукти (SION). SION съществуват за повечето продукти, включително разглеждания продукт, и се издават от ПИ.
(25)
За да улеснят проверките от страна на индийските власти, притежателите на предварителни разрешения са задължени по закон да водят регистър на действителното потребление на безмитно внесените/местно произведените стоки срещу всяко разрешение в определен формат (параграфи 4.26, 4.30 и допълнение 23 към НП I 2004-2009 г. и НП I 2009-2014 г.). Този регистър трябва да бъде заверен от външен експерт-счетоводител/счетоводител, експерт по управленско счетоводство, който издава сертификат, удостоверяващ, че определеният регистър и съответните записи са били проверени и информацията, представена съгласно допълнение 23, е вярна и точна във всяко отношение.
(26)
Задължението за износ трябва да бъде изпълнено в рамките на предписания срок след издаването на разрешението (24 месеца с възможност за две удължавания от по шест месеца).
(27)
Беше установено, че няма връзка между внасяните суровини и изнасяните крайни продукти. Допустимите суровини могат да бъдат и суровини, използвани за производството на продукти нагоре по веригата. Освен това беше установено, че макар това да е било задължително, заявителят не е водил за всички разрешения посочения в съображение 25 регистър на потреблението, който да може да бъде проверен от външен счетоводител. Въпреки нарушението на това изискване заявителят се е възползвал от предимствата, които предоставя схемата AAS, още повече че предвид констатираните завишени стойности на SION тези предимства са надвишавали предписаното от съответните правни разпоредби.
г) Заключение
(28)
Освобождаването от вносни мита е субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и параграф 2 от основния регламент, т.е. представлява финансово участие на ПИ, което предоставя полза на разследвания износител.
(29)
В допълнение на това подсхемата „планиран износ“ по AAS несъмнено зависи по закон от извършването на износ и следователно се разглежда като специфична и подлежаща на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 4, буква а) от основния регламент. Без задължение за износ никое дружество не може да извлече ползи в рамките на тази схема.
(30)
Следователно с настоящото преразглеждане се потвърди, че главната подсхема, използвана в настоящия случай, не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система с възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на правилата, установени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. ПИ не прилага ефективно своята система за проверка или процедура, с която да се провери дали и в какви количества суровините са били вложени в производството на изнасяния продукт (приложение II, раздел II, точка 4 към основния регламент, а ако става въпрос за схеми с възстановяване за заместители - приложение III, раздел II, точка 2 към основния регламент). Самите SION не могат да се приемат за система за проверка на действителното потребление, тъй като бе установено, че те водят до завишени стойности и че ПИ не търси възстановяването на получените в повече ползи. Действително ИП не е осъществило ефективен контрол въз основа на правилно воден регистър на действителното потребление. Освен това ПИ не е провело допълнителна проверка въз основа на действително вложените суровини, макар и по принцип това да се изисква в случаите, в които не е налице ефективно прилагана система за проверка (приложение II, раздел II, точка 5 и приложение III, раздел II, точка 3 към основния регламент). На последно място бе потвърдено, че макар да е задължително по закон, участието на експерт-счетоводители в процеса на проверка на практика не е гарантирано.
(31)
Следователно AAS за планиран износ подлежи на изравнителни мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(32)
Поради липсата на система за допустимо възстановяване на мита или възстановяване на мита за заместители подлежащата на изравнителни мерки полза е пълното освобождаване от всички вносни мита, които по принцип са дължими при вноса на влаганите в продукта суровини. В това отношение следва да се отбележи, че в основния регламент се предвиждат не само изравнителни мерки, които да компенсират „прекомерното“ освобождаване от мита. В съответствие с член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент и приложение I, буква и) към него само прекомерното освобождаване от мита може да бъде обект на изравнителни мерки, при условие че са спазени условията на приложения II и III към основния регламент. В настоящия случай обаче тези условия не бяха изпълнени. Следователно, ако бъде установено, че липсва адекватен процес на наблюдение, горепосоченото изключение за схемите за възстановяване на мита не е приложимо, а по-скоро се прилага обичайното правило за изравнителни мерки спрямо сумата на (очакваните приходи от) неплатените мита, отколкото предполагаемо прекомерно освобождаване. Както е посочено в приложение II, раздел II и приложение III, раздел II към основния регламент, изчисляването на такова прекомерно освобождаване не спада към задълженията на разследващия орган. Напротив, съгласно член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент разследващият орган трябва само да установи наличието на достатъчно доказателства, които да опровергаят целесъобразния характер на заявената система за проверка.
(33)
Размерът на субсидията за заявителя бе изчислен въз основа на очакваните вносни мита (основно мито и специално допълнително мито) върху суровините, внесени по подсхемата за „планиран износ“ по време на РПП (числител). В съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент таксите, платени за получаването на субсидията, бяха приспаднати от размера на субсидията, когато за това бяха отправени основателни искания. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на тази субсидия бе разпределен върху целия оборот от износа през РПП като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износ, а не се отпуска във връзка с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(34)
Ставката на субсидията, установена по време на РПП за заявителя във връзка с тази схема, възлиза на 0,52 %.
3.1.2. Схема за натрупване на митнически кредити в „спестовна книжка“ („DEPBS“)
а) Правно основание
(35)
Подробно описание на DEPBS се съдържа в параграф 4.3 от ПВТ 2004-2009 г. и ПВТ 2009-2014 г., както и в глава 4 от НП I 2004-2009 г. и НП I 2009-2014 г.
б) Условия за допускане до участие
(36)
Всеки производител износител или търговец износител има право да участва в тази схема.
в) Практическо приложение
(37)
Износител, който има право да се ползва от тази схема, може да подаде молба за отпускане на кредити по DEPBS, които се изчисляват като процент от стойността на продуктите, изнасяни по тази схема. Ставката на кредитите по DEPBS е установена от индийските власти за повечето продукти, включително и за разглеждания продукт. Те се определят въз основа на SION (вж. съображение 24) и митото върху предполагаемото съдържание на вноса, независимо дали вносните мита са били платени в действителност. Ставката по DEPBS за разглеждания продукт през РПП за настоящото разследване беше 8 % с максимална горна граница от 58 Rs/kg.
(38)
За да може да участва в схемата, дружеството трябва да има износна дейност. По времето на експортната сделка износителят трябва да подаде декларация до индийските власти, в която да посочи, че осъществява износ по DEPBS. За да бъдат изнесени стоките, в хода на процедурата по изпращането индийските митнически власти издават товарителница за износ. Документът посочва, inter alia, размера на кредитите по DEPBS за конкретната експортна сделка. Към този момент износителят знае точно каква полза ще получи. След издаването на товарителница за износ от митническите органи ПИ няма правомощия при отпускането на кредит по DEPBS. Съответната ставка на кредита по DEPBS за изчисляване на ползата е прилаганата към момента на подаване на декларацията за износа. Следователно няма възможност за изменения на равнището на ползата със задна дата.
(39)
Бе установено, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти кредитите по DЕРВЅ могат да бъдат осчетоводени като приход по търговските сметки след изпълнение на задължението за износ. Тези кредити могат да бъдат използвани за плащането на митнически задължения при последващ внос на каквито и да било неограничено внасяни стоки, с изключение на средства за производство. Стоките, внасяни срещу такива кредити, могат да бъдат продавани на вътрешния пазар (като се плаща данък върху продажбата) или да бъдат използвани по друг начин. Кредитите по DEPBS могат да се прехвърлят свободно и са валидни за период от 24 месеца от датата на отпускане.
(40)
Заявки за кредити по DEPBS се попълват по електронен път и могат да обхващат неограничен брой експортни сделки. Срокът за подаване на заявления е 3 месеца, но както ясно е предвидено в параграф 9.3 от НП I 2004-2009 г. и НП I 2009-2014 г., заявленията, получени след крайния срок за подаването им, винаги могат да бъдат разгледани, ако се заплати минимална такса за забава (напр. 10 % от размера на кредита).
(41)
Установено бе, че заявителят е използвал тази схема по време на РПП.
г) Заключения
(42)
В рамките на DEPBS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и параграф 2 от основния регламент. Кредитът по DEPBS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като в крайна сметка кредитът ще се използва за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. Освен това с кредита по DEPBS се облагодетелства износителят, тъй като по този начин се подобрява ликвидността му.
(43)
Освен това DEPBS зависи по закон от осъществяването на износа и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, буква а) от основния регламент.
(44)
Тази схема не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система с възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, както твърди заявителят. Тя не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Износителят няма задължение действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Нещо повече, не съществува система или процедура, посредством която да се провери кои суровини са употребени в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е извършено прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител има право да се ползва от DEPBS независимо от това дали изобщо внася суровини. За да може износителят да се ползва от схемата, е достатъчно само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. По този начин дори износители, които си доставят суровини изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се ползват от DEPBS.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(45)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент размерът на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки, беше изчислен с оглед на установената полза за получателя през РПП. В това отношение бе прието, че ползата е произтекла за получателя към момента, в който се осъществява експортната сделка по схемата. В този момент ПИ се отказва от събиране на мита, което представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент.
(46)
Беше установено, че произтичаща от DEPBS полза е съсредоточена върху разглеждания продукт. Поради това се счита за целесъобразно оценката на помощта по DEPBS да се извърши чрез сумиране на кредитите от всички експортни сделки за разглеждания продукт по тази схема през РПП.
(47)
При отправени основателни искания таксите, задължително плащани за получаването на субсидията, бяха приспаднати от кредитите, така че да се получи размерът на субсидията като числител, в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент.
(48)
В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на тези субсидии беше разпределен върху общия оборот от износа на разглеждания продукт през разследвания период в рамките на преразглеждането като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износа и не се предоставя във връзка с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(49)
Въз основа на гореописаното ставката за субсидията, установена за заявителя през РПП във връзка с тази схема, възлиза на 7,52 %.
3.1.3. Схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване („EPCGS“)
а) Правно основание
(50)
Подробно описание на EPCGS се съдържа в глава 5 от ПВТ 2004-2009 г. и ПВТ 2009-2014 г., както и в глава 5 от НП I 2004-2009 г. и НП I 2009-2014 г.
б) Условия за допускане до участие
(51)
Производителите износители и търговците износители, „обвързани с“ производители доставчици и доставчици на услуги, са допуснати до участие в тази схема.
в) Практическо приложение
(52)
При условие че поеме задължение да осъществява износ, дружеството получава разрешение да внася производствено оборудване (ново и употребявано оборудване, но не по-старо от 10 години) при намалена митническа ставка. За тази цел, след подаване на заявление и заплащане на такса, ПИ издава лиценз по EPCGS. EPCGS предвижда намалена митническа ставка от 3 %, приложима за всяко производствено оборудване, внесено по тази схема. За да бъде изпълнено задължението за износ, внесеното производствено оборудване трябва да се използва за производство на дадено количество стоки за износ в рамките на определен период. Съгласно ПВТ 2009-2014 г. производственото оборудване може да бъде внесено с митническа ставка от 0 % по схемата EPCGS, но в този случай срокът за изпълнението на експортното задължение е по-кратък.
(53)
Притежателят на лиценз по EPCGS може да си набави производствено оборудване и на местния пазар. В такъв случай местният производител на производствено оборудване може да се ползва от безмитен внос за компонентите, необходими за изработването на подобно производствено оборудване. От друга страна, местният производител може да поиска помощ за планиран износ по отношение на доставката на производствено оборудване на притежателя на лиценз по EPCGS.
г) Заключение
(54)
В рамките на EPCGS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и параграф 2 от основния регламент. Намаляването на митото представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като тази отстъпка намалява приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. В допълнение намалението на митото предоставя ползи на износителя, тъй като спестените при вноса мита подобряват ликвидността му.
(55)
Освен това схемата EPCGS зависи по закон от извършването на износ, тъй като подобни лицензи са свързани със задължение за осъществяване на износ. Следователно схемата се разглежда като специфична и подлежаща на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 4, буква а) от основния регламент.
(56)
EPCGS не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система с възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Производственото оборудване не попада в обхвата на подобни допустими системи, както е посочено в приложение I, буква и) към основния регламент, защото то не се влага в производството на изнасяните продукти.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(57)
Размерът на субсидията беше изчислен в съответствие с член 7, параграф 3 от основния регламент въз основа на неплатените мита върху внесено производствено оборудване, използвано в нефтохимическия и други отрасли, за които такива ползи са били получени от заявителя, разпределени в рамките на период, който отразява обичайния срок на амортизация на такова производствено оборудване в съответната промишленост. Към така изчисления размер бяха добавени лихви, за да се отрази пълната стойност на ползата във времето. За тази цел беше счетен за подходящ търговският лихвен процент, приложен от заявителя за неговите продажби през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(58)
В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент размерът на тази субсидия беше разпределен като подходящ знаменател върху осъществения през РПП общ оборот от износа на нефтохимическия и други отрасли, за които такава полза е била получена, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износа.
(59)
Ставката на субсидията, установена във връзка с тази схема по време на РПП, възлиза на 1,49 %.
3.1.4. Схема за фокусиране върху пазара („FMS“)
а) Правно основание
(60)
Подробно описание на схемата FMS се съдържа в параграфи 3.9.1-3.9.2.2 от ПВТ 2004-2009 г. и параграфи 3.14.1-3.14.3 от ПВТ 2009-2014 г., и в параграфи 3.20-3.20.3 от НП I 2004-2009 г., и параграфи 3.8-3.8.2 от НП I 2009-2014 г.
б) Условия за допускане до участие
(61)
Всеки производител износител или търговец износител има право да участва в тази схема.
в) Практическо приложение
(62)
По тази схема износът на всички продукти до страните, изброени в допълнение 37-С към НП I 2004-2009 г. и НП I 2009-2014 г., подлежи на митнически кредит, възлизащ на 2,5-3 % от стойността франко на борд на изнасяните по схемата продукти. От схемата са изключени определен вид дейности, напр. износ на вносни стоки или трансбордирани стоки, планиран износ, износ на услуги и експортен оборот на единици, функциониращи в специални икономически зони/експортно ориентирани единици. От схемата са изключени и определен вид продукти, напр. диаманти, благородни метали, руда, зърнени храни, захар и петролни продукти.
(63)
Митническите кредити по схемата FMS могат да се прехвърлят свободно и са валидни за период от 24 месеца от датата на издаване на съответното удостоверение за разрешение на кредита. Те могат да се използват за плащане на мита върху последващ внос на всякакви суровини или стоки, включително производствено оборудване.
(64)
Удостоверението за разрешение на кредита се издава от пристанището, от което е направен износът, и след извършването на износа или изпращането на стоките. Ако заявител представи пред властите копия на всички съответни експортни документи (напр. заповед за износ, фактури, товарителници, банкови удостоверения), ПИ няма право на преценка относно предоставянето на митническия кредит.
г) Заключение
(65)
В рамките на FMS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и параграф 2 от основния регламент. Митнически кредит по FMS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като в крайна сметка кредитът ще се използва за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. Освен това с митническите кредити по FMS се предоставя полза на износителя, тъй като с тях се подобрява неговата ликвидност.
(66)
Освен това FMS зависи по закон от осъществяването на износа и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, буква а) от основния регламент.
(67)
Тази схема не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система с възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Износителят няма задължение действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Не съществува система или процедура, чрез която да се потвърди кои суровини са използвани в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е налице прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. Даден износител има право на помощ по FMS независимо дали изобщо внася суровини. За да може износителят да се ползва от схемата, е достатъчно само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. По този начин дори износителите, които си доставят суровини изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като такива суровини, имат право да се ползват от FMS. Освен това даден износител може да се възползва от митническите кредити по FMS, за да внася производствено оборудване, въпреки че последното не попада в обхвата на допустимите системи за възстановяване на мита, както е посочено в приложение I, буква и) към основния регламент, тъй като не се влага в производството на изнасяните продукти.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(68)
Размерът на субсидиите, подлежащи на изравнителни мерки, бе изчислен с оглед на установената полза, предоставяна на получателя за износа на разглеждания продукт през РПП, която е осчетоводявана от заявителя посредством използването на схемата с натрупване като приход при осъществяване на експортната сделка. В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент този размер на субсидията (числител) бе разпределен върху експортния оборот от разглеждания продукт през РПП (знаменател), тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(69)
При отправени основателни искания таксите, задължително плащани за получаването на субсидията, бяха приспаднати от кредитите, така че да се получи размерът на субсидията като числител, в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент.
(70)
Ставката на субсидията, установена по време на РПП за заявителя във връзка с тази схема, възлиза на 0,87 %.
3.1.5. Схема за фокусиране върху продукта („FPS“)
(71)
В хода на разследването беше установено, че заявителят не е получил никаква полза въз основа на FPS през РПП. Следователно по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
3.1.6. Схема за освобождаване от данък върху доходите („ITES“)
(72)
В хода на разследването беше установено, че заявителят не е получил никаква полза въз основа на ITES през РПП. Следователно по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не бе необходим.
3.1.7. Схема на правителството на Гуджарат за поощряване на капиталовите инвестиции („CIIS“)
(73)
Щатът Гуджарат предоставя на имащите право промишлени предприятия стимули под формата на освобождаване от и/или отсрочване на плащането на данъци върху продажбите с цел поощряването на промишленото развитие на икономически изостаналите райони в този щат.
а) Правно основание
(74)
Подробно описание на приложената от правителството на Гуджарат („ПГ“) схема се съдържа в Резолюция на ПГ № INC-1095/2000(3)/I от 11 септември 1995 г., правителственото известие (финансов отдел) № (GHN-43) VAT-2006/S.5(2)(2)-TH от 1 април 2006 г. и Правило 18A от Правилата на Гуджарат относно данъка върху добавената стойност (2006 г.).
б) Условия за допускане до участие
(75)
Дружествата, които основават ново промишлено предприятие или извършват мащабно разширение на съществуващо промишлено предприятие в изостанали райони, имат право да се ползват от тази схема. Независимо от това са налице изчерпателни списъци с промишлени отрасли, които нямат право да участват в схемата, поради което предприятията в някои сфери не могат да се ползват от поощряването.
в) Практическо приложение
(76)
В рамките на тази схема дружествата се задължават да инвестират в изостанали райони. Тези райони, които представляват определени териториални единици в Гуджарат, се класифицират в съответствие с икономическото си развитие в отделни категории, като същевременно някои райони са изключени или „под забрана“ за прилагане на схемата на поощряване. Основните критерии за установяването на размера на поощряването са размерът на инвестициите и районът, в който е или ще бъде разположено предприятието.
(77)
Стимулите могат да бъдат предоставени по всяко време, тъй като няма ограничения нито по отношение на подаване на заявление за предоставянето им, нито в изпълнението на количествени критерии.
г) Заключение
(78)
Чрез тази схема се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и параграф 2 от основния регламент. Тя представлява финансово участие от страна на ПГ, тъй като извършеното посредством нея поощряване - в настоящия случай освобождаването от данък върху продажбите - намалява постъпленията от данъци, които иначе биха били дължими. Още повече това поощряване предоставя привилегии на дадено дружество, тъй като подобрява финансовото му състояние, поради факта че не се плащат данъци, които иначе биха били дължими.
(79)
Освен това тази схема е специфична за всеки определен район по смисъла на член 4, параграф 2, буква а) и параграф 3 от основния регламент, тъй като се предоставя само на някои дружества, които са инвестирали в определени географски райони в рамките на юрисдикцията на съответния щат. Тя не се предоставя на дружества, които са разположени извън тези райони, като освен това равнището на ползите е различно в зависимост от съответния район.
(80)
Следователно CIIS на ПГ подлежи на изравнителни мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(81)
Заявителят посочи, че той вече не отговаря на условията за ползите по CIIS по отношение на една от фабриките си. Това твърдение беше потвърдено в хода на разследването. Друга фабрика е престанала да отговаря на условията за участие в хода на настоящото разследване. Поради това субсидиите, получени за дейностите на тези фабрики, не бяха взети предвид при изчисляването на размера на субсидията.
(82)
Размерът на субсидията бе изчислен въз основа на размера на данъка върху продажбите, който по правило се дължи по време на разследвания период в рамките на преразглеждането, но който не е платен по тази схема. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на субсидията (числител) бе разпределен върху общите продажби по време на разследвания период в рамките на преразглеждането като подходящ знаменател, тъй като субсидията не зависи от износа и не се отпуска във връзка с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества. Изчислената по този начин ставка на субсидията възлиза на 0,31 %.
3.1.8. Размер на субсидиите, подлежащи на изравнителни мерки
(83)
Размерът на всички подлежащи на изравнителни мерки субсидии, определен в съответствие с разпоредбите на основния регламент и изразен ad valorem, възлиза за заявителя на 10,73 %. Този размер на субсидиране надхвърля минималния праг, посочен в член 14, параграф 5 от основния регламент.
(84)
Следователно в съответствие с член 18 от основния регламент се приема, че субсидирането продължава през РПП.
3.2. Устойчив характер на промяната на обстоятелствата по отношение на субсидирането
(85)
В съответствие с член 19, параграф 2 от основния регламент беше проверено дали обстоятелствата, свързани със субсидирането, са се променили в значителна степен през РПП.
(86)
Беше установено, че през РПП заявителят e продължил да извлича полза от подлежащото на изравнителни мерки субсидиране от страна на ПИ. В допълнение ставката на субсидията, установена при настоящото преразглеждане, е значително по-ниска от установената при последното разследване в рамките на преразглеждането. Не са налице доказателства, че схемите ще бъдат преустановени или че в близко бъдеще ще бъдат въведени нови схеми.
(87)
Тъй като беше доказано, че заявителят получава много по-малко субсидии, отколкото преди и че е вероятно да продължи да получава субсидии в по-малък размер от установения при последното разследване в рамките на преразглеждането, се стига до заключението, че продължаването на съществуващата мярка превишава размера на субсидията, която подлежи на изравняване и която причинява вреда, поради което равнището на мерките следва да се промени с оглед на новите констатации.
4. ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ И АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
4.1. Изравнителни мерки
(88)
В съответствие с член 19 от основния регламент и посочените в известието за започване причини за настоящото преразглеждане бе установено, че маржът на субсидиране по отношение на заявителя се е понижил от 13,8 на 10,7 % и вследствие на това ставката на изравнителното мито, прилагано спрямо този производител износител по силата на Регламент (ЕО) № 1286/2008, следва да бъде съответно изменена.
(89)
Изменената ставка на изравнителното мито следва да бъде установена на нивото на новата ставка на субсидиране, установена при настоящото преразглеждане, тъй като маржът на вредата, изчислен при първоначалното разследване на субсидирането, остава по-висок.
(90)
За да се избегне събирането на по-високи мита като резултат от колебанията на цената на РЕТ, отразяваща измененията на цената на суровия петрол, в първоначалното антисубсидийно разследване бе решено мерките да бъдат под формата на специфично мито. Счита се, че поради същата причина този подход трябва да се следва и при настоящото преразглеждане. Следователно преразгледаният размер на специфичното мито възлиза на 90,4 EUR/t.
4.2. Антидъмпингови мерки
(91)
Изменението на ставката на изравнителното мито ще се отрази върху окончателното антидъмпингово мито, налагано по силата на Регламент (ЕО) № 192/2007 върху вноса на PET, произвеждан от заявителя.
(92)
Във всички предходни разследвания антидъмпинговото мито бе коригирано, за да се избегне двойното отчитане на последиците от ползите от износните субсидии. В това отношение в член 14, параграф 1 от основния антидъмпингов регламент и в член 24, параграф 1 от основния регламент се предвижда, че не се допуска едновременно налагане на антидъмпингови и изравнителни мерки при разглеждане на един и същ случай, възникнал поради дъмпинг или наличие на износно субсидиране. При предходните разследвания, а също и при настоящото преразглеждане бе установено, че някои от разследваните схеми на субсидиране, подлежащи на изравнителни мерки, са представлявали експортни субсидии по смисъла на член 4, параграф 4, буква а) от основния регламент. По отношение на другите схеми за субсидиране, и по-специално на CIIS на ПГ, нямаше доказателства и не бяха изтъкнати доводи, които да покажат дали и до каква степен едни и същи субсидии се компенсират двукратно при едновременното налагане на антидъмпингови и изравнителни мита върху един и същ внасян продукт. По-конкретно не беше представено доказателство, че CIIS понижава експортната цена на даден продукт по различен начин в сравнение с цената на продукта, продаван на вътрешния пазар. По този начин CIIS влияе по един и същ начин и в еднаква степен върху цените, на които производителят продава продуктите си на вътрешния пазар и на външните пазари.
(93)
Тези субсидии сами по себе си са оказали въздействие върху експортната цена на заявителя и следователно са довели до повишаване на дъмпинговия марж. Казано по друг начин, окончателният дъмпингов марж, установен в първоначалното антидъмпингово разследване, се обяснява частично с наличието на експортни субсидии.
(94)
Следователно към настоящия момент окончателните ставки на антидъмпинговото мито за заявителя трябва да бъдат коригирани, за да може преразгледаният размер на ползите от експортните субсидии през РПП да се вземе предвид в настоящото преразглеждане и да се отрази действителният дъмпингов марж, оставащ след налагането на коригираното окончателно изравнително мито, с което се компенсират последиците от експортните субсидии.
(95)
С други думи, новите равнища на субсидиране трябва да бъдат взети предвид, за да бъдат коригирани установените по-рано антидъмпингови маржове.
(96)
Следователно антидъмпинговото мито за заявителя възлиза на 132,6 EUR/t.
(97)
Заявителят, както и останалите заинтересовани страни бяха информирани за фактите и съображенията, на които се основава намерението да се препоръча преустановяването на разследването,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Част от таблицата, касаеща Reliance Industries Limited, в член 1, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 193/2007 се заменя със следното:
Страна
Дружество
Изравнително мито
(EUR/t)
Допълнителен код по ТАРИК
„Индия
Reliance Industries Ltd
90,4
A181“
Член 2
Част от таблицата, касаеща Reliance Industries Ltd., в член 1, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 192/2007 се заменя със следното:
Страна
Дружество
Антидъмпингово мито
(EUR/t)
Допълнителен код по ТАРИК
„Индия
Reliance Industries Ltd
132,6
A181“
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 2 септември 2011 година.
IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 906/2011
z dne 2. septembra 2011
o spremembi Uredbe (ES) št. 193/2007 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz polietilen tereftalata s poreklom iz Indije in spremembi Uredbe (ES) št. 192/2007 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz določenega polietilen tereftalata s poreklom, med drugim, iz Indije
SVET EVROPSKE UNIJE JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti členov 19 in 24 Uredbe,
ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Evropska komisija,
ob upoštevanju naslednjega:
1. POSTOPEK
1.1 Predhodna preiskava in obstoječi izravnalni ukrepi
(1)
Svet je z Uredbo (ES) št. 2603/2000 (2) uvedel dokončno izravnalno dajatev na uvoz polietilen tereftalata („PET“) s poreklom, med drugim, iz Indije („prvotna protisubvencijska preiskava“). Svet je po pregledu zaradi izteka ukrepa z Uredbo (ES) št. 193/2007 (3) uvedel dokončno izravnalno dajatev za dodatno obdobje petih let. Izravnalni ukrepi so bili spremenjeni z Uredbo Sveta (ES) št. 1286/2008 (4) po delnem vmesnem pregledu („zadnja preiskava v zvezi s pregledom“). Ti izravnalni ukrepi vključujejo posebno dajatev. Stopnja dajatve je od 0 EUR do 106,5 EUR/tono za poimensko navedene indijske proizvajalce s stopnjo preostale dajatve 69,4 EUR/tono, uvedeno na uvoz drugih proizvajalcev.
1.2 Obstoječi protidampinški ukrepi
(2)
Svet je z Uredbo (ES) št. 2604/2000 (5) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz PET s poreklom, med drugim, iz Indije („prvotna protidampinška preiskava“). Po pregledu zaradi izteka ukrepa je Svet z Uredbo (ES) št. 192/2007 (6) uvedel dokončno protidampinško dajatev za dodatno obdobje petih let. Protidampinški ukrepi so bili spremenjeni z Uredbo Sveta (ES) št. 1286/2008 po zadnji preiskavi v zvezi s pregledom. Ukrepi so bili določeni na ravni stopnje odprave škode in so vključevali posebne protidampinške dajatve. Stopnja dajatve se je gibala od 87,5 do 200,9 EUR/tono za poimensko navedene indijske proizvajalce s stopnjo preostale dajatve 153,6 EUR/tono, uvedeno na uvoz drugih proizvajalcev („trenutni protidampinški ukrepi“).
(3)
Komisija je s Sklepom 2000/745/ES (7) sprejela ponudbe o zavezi več proizvajalcev izvoznikov, v katerih je bila določena minimalna uvozna cena („zaveza“).
1.3 Začetek delnega vmesnega pregleda
(4)
Zahtevek za delni vmesni pregled je v skladu s členom 19 osnovne uredbe vložila družba Reliance Industries Limited, indijski proizvajalec izvoznik PET („vložnik“). Zahtevek je bil po obsegu omejen na preiskavo subvencioniranja in vložnika. Vložnik je hkrati zahteval tudi pregled trenutnih protidampinških ukrepov. Preostale protidampinške in izravnalne dajatve veljajo za uvoz izdelkov, ki jih je proizvedel vložnik, vložnikovo prodajo v Unijo pa ureja zaveza.
(5)
Vložnik je predložil dokaze prima facie, da nadaljevanje ukrepov na sedanji ravni ni več potrebno za preprečevanje subvencioniranja, proti kateremu se lahko uvedejo izravnalni ukrepi. Vložnik je zlasti predložil dokaze prima facie, ki kažejo, da se je znesek subvencije zmanjšal precej pod stopnjo dajatve, ki se trenutno uporablja zanj. Do tega splošnega zmanjšanja zneska subvencije naj bi prišlo zlasti zaradi znatnega zmanjšanja ugodnosti iz sheme za preložitev plačila uvoznih dajatev (Duty Entitlement Passbook Scheme - DEPBS).
(6)
Po posvetovanju s svetovalnim odborom je Komisija ugotovila, da je zahtevek vseboval zadostne dokaze prima facie, in 10. junija 2010 z obvestilom o začetku, objavljenem v Uradnem listu Evropske unije (8), napovedala začetek delnega vmesnega pregleda („sedanji pregled“) v skladu s členom 19 osnovne uredbe. Pregled je bil po obsegu omejen na proučitev subvencioniranja v zvezi z vložnikom.
1.4 Strani, ki jih preiskava zadeva
(7)
Komisija je o začetku pregleda uradno obvestila vložnika, predstavnike države izvoznice in združenje proizvajalcev Unije. Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.
(8)
Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.
(9)
Komisija je vložniku in indijski vladi poslala vprašalnik, da bi pridobila informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za preiskavo, ta pa sta izpolnjena vprašalnika vrnila v predpisanem roku.
(10)
Komisija je zahtevala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev subvencioniranja. Komisija je opravila preveritvene obiske v prostorih vložnika v Bombaju v Indiji ter v prostorih indijske vlade v New Delhiju (Generalni direktorat za zunanjo trgovino in Ministrstvo za trgovino) in Bombaju (Regionalni urad Generalnega direktorata za zunanjo trgovino).
1.5 Obdobje preiskave v zvezi s pregledom
(11)
Preiskava subvencioniranja je zajela obdobje od 1. aprila 2009 do 31. marca 2010 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“).
1.6 Vzporedna protidampinška preiskava
(12)
Komisija je 10. junija 2010 (9) napovedala začetek delnega vmesnega pregleda trenutnih protidampinških ukrepov v skladu s členom 11(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 (10) („osnovna protidampinška uredba“), ki je po obsegu omejen na preiskavo dampinga glede vložnika.
(13)
V vzporedni protidampinški preiskavi je bilo ugotovljeno, da se razmere v zvezi z dampingom niso znatno in trajno spremenile, zato je bila preiskava zaključena brez spreminjanja trenutnih protidampinških ukrepov, ki veljajo za vložnika.
2. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
2.1 Zadevni izdelek
(14)
Izdelek, ki se pregleduje, je PET z viskoznim številom 78 ml/g ali več, v skladu s standardom ISO 1628-5, ki je trenutno uvrščen v oznako KN 3907 60 20 in je s poreklom iz Indije („zadevni izdelek“).
2.2 Podobni izdelek
(15)
Preiskava je pokazala, da je zadevni izdelek, proizveden v Indiji in prodan v Unijo, po fizikalnih in kemičnih lastnostih ter uporabi enak izdelku, proizvedenemu in prodanemu na domačem trgu v Indiji. Zato se ugotavlja, da so izdelki, prodani na domačem trgu in izvoznih trgih, podobni izdelki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. Ker je bil sedanji pregled omejen na določitev subvencioniranja glede vložnika, v zvezi z izdelkom, ki ga industrija Unije proizvaja in prodaja na trgu Unije, ni bilo sprejetih sklepov.
3. REZULTATI PREISKAVE
3.1 Subvencioniranje
(16)
Na podlagi informacij, ki sta jih predložila indijska vlada in vložnik, ter izpolnjenih vprašalnikov Komisije so bile preiskane naslednje sheme, ki domnevno vključujejo dodeljevanje subvencij:
Državne sheme:
(a)
„Advance Authorization Scheme“ - shema vnaprejšnjih odobritev („AAS“);
(b)
„Duty Entitlement Passbook Scheme“ - shema za preložitev plačila uvoznih dajatev („DEPBS“);
(c)
„Export Promotion Capital Goods Scheme“ - shema za podporo izvozu investicijskega blaga („EPCGS“);
(d)
„Focus Market Scheme“ - shema usmeritve v trg („FMS“);
(e)
„Focus Product Scheme“ - shema usmeritve v izdelek („FPS“);
(f)
„Income Tax Exemption Scheme“ - shema oprostitve davka od dohodka („ITES“).
Regionalne sheme:
(g)
„Capital Investment Incentive Scheme of the Government of Gujarat“ - shema spodbud pri kapitalskih naložbah vlade Gudžarata.
(17)
Navedene sheme od (a) do (e) temeljijo na Zakonu o zunanjetrgovinskem poslovanju (razvoj in predpisi) iz leta 1992 (št. 22 iz leta 1992), ki je začel veljati 7. avgusta 1992 („Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju“). Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju pooblašča indijsko vlado za izdajanje uradnih obvestil glede izvozne in uvozne politike. Ta so povzeta v dokumentih Zunanjetrgovinska politika („Foreign Trade Policy - FTP“), ki jih vsakih pet let izda Ministrstvo za trgovino in jih redno posodablja. Na OPP tega primera se nanašata dva dokumenta Zunanjetrgovinske politike, tj. FTP 2004-2009 in FTP 2009-2014. Slednji je začel veljati avgusta 2009. Poleg tega indijska vlada postopke, ki urejajo FTP 2004-2009 in FTP 2009-2014, določa tudi v „Priročniku o postopkih, Zvezek I” („HOP I 2004-2009“ oziroma „HOP I 2009-2014“). Priročnik o postopkih se tudi redno posodablja.
(18)
Shema (f) temelji na Zakonu o davku od dohodka iz leta 1961, ki se spreminja vsako leto z Zakonom o javnih financah.
(19)
Shemo (g) upravlja vlada Gudžarata in temelji na politiki industrijskih spodbud Gudžarata.
3.1.1 Shema vnaprejšnjih odobritev („AAS“)
(a) Pravna podlaga
(20)
Ta shema je podrobno opisana v odstavkih 4.1.1 do 4.1.14 FTP 2004-2009 in FTP 2009-2014 ter odstavkih 4.1 do 4.30A HOP I 2004-2009 in HOP I 2009-2014.
(b) Upravičenost
(21)
Shema AAS je sestavljena iz šestih podshem, ki so natančneje opisane v uvodni izjavi 22. Navedene podsheme se med drugim razlikujejo v obsegu upravičenosti. Proizvajalci izvozniki in trgovci izvozniki, „vezani“ na spremljajoče proizvajalce, so upravičeni do sheme AAS za fizični izvoz in do sheme AAS za letne potrebe. Proizvajalci izvozniki, ki dobavljajo končnemu izvozniku, so upravičeni do sheme AAS za vmesne dobave. Glavni izvajalci, ki dobavljajo za kategorije „predvidenega izvoza“, omenjene v odstavku 8.2 FTP 2004-2009 in FTP 2009-2014, kot so dobavitelji za izvozno usmerjeno enoto (Export Oriented Unit - „EOU“), so upravičeni do sheme AAS za predvideni izvoz. Nenazadnje so vmesni dobavitelji proizvajalcem izvoznikom upravičeni do ugodnosti za „predvideni izvoz“ iz podshem vnaprejšnje pripustitve naročil (Advance Release Order - „ARO“) in vzajemnega notranjega akreditiva (back-to-back inland letter of credit).
(c) Praktično izvajanje
(22)
Vnaprejšnje odobritve se lahko izdajo za:
(i) fizični izvoz: to je glavna podshema. Omogoča dajatev prost uvoz vložkov za proizvodnjo posebnega nastalega izvoznega izdelka. „Fizični“ v tem primeru pomeni, da mora izvozni izdelek zapustiti ozemlje Indije. Nadomestilo za uvoz in izvozna obveznost, vključno z vrsto izvoznega izdelka, sta določena v odobritvi;
(ii) letne potrebe: takšna odobritev ni vezana na določen izvozni izdelek, ampak na širšo skupino izdelkov (npr. kemični in podobni izdelki). Imetnik dovoljenja lahko - do določenega mejnega zneska, ki je določen glede na njegov pretekli izvoz - brez dajatev uvaža vse vložke, ki se uporabljajo pri proizvodnji vseh izdelkov, ki spadajo v tako skupino izdelkov. Če uporablja surovine, ki so oproščene dajatev, se lahko odloči za izvoz katerega koli nastalega izdelka, ki spada v takšno skupino izdelkov;
(iii) vmesne dobave: ta podshema zajema primere, v katerih nameravata dva proizvajalca izdelovati en izvozni izdelek in razdeliti proizvodni postopek. Proizvajalec izvoznik, ki izdeluje vmesni izdelek, lahko brez dajatev uvaža surovine in je za ta namen upravičen do ugodnosti iz sheme AAS za vmesne dobave. Končni izvoznik dokonča proizvodnjo in je dolžan izvoziti končni izdelek;
(iv) predvideni izvoz: ta podshema omogoča glavnemu izvajalcu brez dajatev uvažati vložke, potrebne za proizvodnjo blaga, ki se kot „predvideni izvoz“ proda kategorijam kupcev, navedenih v odstavku 8.2.(b) do (f), (g), (i) in (j) FTP 2004-2009 in FTP 2009-2014. Indijska vlada trdi, da se predvideni izvoz nanaša na transakcije, pri katerih dobavljeno blago ne zapusti države. Kot predvideni izvoz se šteje več kategorij dobave, če se blago izdeluje v Indiji, npr. dobava blaga izvozno usmerjeni enoti (EOU) ali družbi v posebni ekonomski coni (Special Economic Zone);
(v) ARO: imetnik AAS, ki namerava pridobivati vložke iz domačih virov namesto z neposrednim uvozom, lahko te pridobiva prek ARO. V teh primerih so vnaprejšnje odobritve validirane kot ARO in odobrene domačemu dobavitelju ob dobavi v njej določenih predmetov. Z odobritvijo ARO je domači dobavitelj upravičen do ugodnosti predvidenega izvoza, kakor so določene v odstavku 8.3 FTP 2004-2009 in FTP 2009-2014 (tj. sheme AAS za vmesne dobave/predvideni izvoz, povračila za predvideni izvoz in vračila končne trošarine). Mehanizem ARO vrača davke in dajatve dobavitelju, namesto da bi jih vračal končnemu izvozniku v obliki povračila/vračila dajatev. Vračilo davkov/dajatev se lahko uveljavlja za domače in uvožene surovine;
(vi) vzajemni notranji akreditiv: ta podshema spet zajema domače dobave imetniku vnaprejšnje odobritve. Imetnik vnaprejšnje odobritve lahko pri banki odpre notranji akreditiv v korist domačega dobavitelja. Banka razveljavi odobritev samo za neposreden uvoz glede vrednosti in količin domačih, ne pa uvoženih izdelkov. Domači dobavitelj je upravičen do ugodnosti predvidenega izvoza, kot je določeno v odstavku 8.3 FTP 2004-2009 in FTP 2009-2014 (tj. sheme AAS za vmesne dobave/predvideni izvoz, povračilo za predvideni izvoz in povračilo končne trošarine).
(23)
Ugotovljeno je bilo, da je sodelujoči izvoznik v OPP pridobil koncesije le za eno podshemo, povezano z zadevnim izdelkom, in sicer shemo AAS za predvideni izvoz. Zato ni treba določiti možnosti uvedbe izravnalnega ukrepa za preostale neuporabljene podsheme.
(24)
Indijska vlada v zvezi z uporabo sheme AAS za predvideni izvoz v OPP določi količino in vrednost nadomestila za uvoz in obveznosti izvoza, kar je zapisano na odobritvi. Poleg tega morajo vladni uslužbenci ob uvozu in izvozu na odobritev vpisati ustrezne transakcije. Količino uvoza, dovoljenega iz te sheme, določi indijska vlada na podlagi standardnih vhodno-izhodnih normativov (Standard Input-Output Norms - SION). SION obstajajo za večino izdelkov, vključno z zadevnim izdelkom, izdaja pa jih indijska vlada.
(25)
Za namene preverjanja, ki ga izvajajo indijski organi, je imetnik vnaprejšnje odobritve zakonsko zavezan voditi evidenco dejanske potrošnje brez dajatev uvoženega/brez trošarin domače nabavljenega blaga v predpisani obliki (odstavka 4.26 in 4.30 ter Dodatek 23 HOP I 2004-2009 in HOP I 2009-2014). To evidenco mora preveriti zunanji pooblaščeni računovodja/stroškovni računovodja, ki izda potrdilo, da so bile predpisane evidence in ustrezna računovodska dokumentacija pregledane ter da so informacije, predložene v skladu s Prilogo 23, v vseh pogledih verodostojne in pravilne.
(26)
Obveznost izvoza mora biti izpolnjena v določenem časovnem roku (24 mesecih z možnostjo dveh podaljšanj po 6 mesecev) po izdaji odobritve.
(27)
Ugotovljeno je bilo, da ni bilo povezave med uvoženimi vložki in izvoženimi končnimi izdelki. Upravičeni vložki so lahko tudi surovine, ki se uporabljajo pri proizvodnji izdelkov z zgornjega dela proizvodne verige. Prav tako je bilo ugotovljeno, da vložnik ni vodil evidence potrošnje za vsa dovoljenja iz uvodne izjave 25, ki jo mora preveriti zunanji računovodja, čeprav je to obvezno. Kljub kršitvi te zahteve je vložnik še naprej prejemal ugodnosti iz sheme AAS, ki so bile glede na ugotovljeno precenitev SION tudi višje od tistih, ki jih določa zakonodaja.
(d) Sklep
(28)
Oprostitev uvoznih dajatev je v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe subvencija, tj. finančni prispevek indijske vlade, ki je preiskovanemu izvozniku prinesel ugodnosti.
(29)
Poleg tega so ugodnosti iz sheme AAS za predvideni izvoz očitno zakonsko odvisne od opravljenega izvoza in se zato štejejo za specifične ter se proti njim lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s členom 4(4)(a) osnovne uredbe. Brez izvozne obveznosti družba ne more uživati ugodnosti iz te sheme.
(30)
S tem pregledom je bilo tako potrjeno, da se glavna podshema, uporabljena v tem primeru, ne more šteti kot dovoljeni sistem povračila dajatev ali sistem nadomestnega povračila v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ne izpolnjuje pravil iz Priloge I (točka (i)), Priloge II (opredelitev in pravila za povračila) in Priloge III (opredelitev in pravila za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Indijska vlada ni učinkovito uporabljala sistema ali postopka preverjanja, da bi lahko potrdila, ali in v kakšnih količinah so bili vložki porabljeni pri proizvodnji izvoženega izdelka (Priloga II(II)(4) k osnovni uredbi in, v primeru nadomestnih shem povračil, Priloga III(II)(2) k osnovni uredbi). Sam SION ni mogoče šteti za sistem preverjanja dejanske potrošnje, saj je bilo ugotovljeno, da je premalo strog in da indijska vlada ne zahteva vračila presežkov prejetih ugodnosti. Indijska vlada namreč ni izvajala nobenega učinkovitega nadzora na podlagi pravilno vodene evidence dejanske potrošnje. Indijska vlada tudi ni izvedla nadaljnje preiskave na podlagi dejansko vključenih vložkov, čeprav bi to ob odsotnosti učinkovitega sistema preverjanja (Priloga II(II)(5) in Priloga III(II)(3) k osnovni uredbi) morala storiti. Nenazadnje je bilo potrjeno, da vključitev pooblaščenih revizorjev v postopek preverjanja v praksi ni zagotovljena, čeprav je zakonsko obvezna.
(31)
Proti shemi AAS za predvideni izvoz se torej lahko uvedejo izravnalni ukrepi.
(e) Izračun višine subvencije
(32)
V odsotnosti dovoljenih sistemov povračila dajatev ali sistemov nadomestnega povračila pomeni ugodnost, proti kateri se lahko uvede izravnalni ukrep, odpust skupnih uvoznih dajatev, ki se običajno zaračunajo ob uvozu vložkov. Glede tega se opozarja, da osnovna uredba ne določa le izravnave „presežnega“ odpusta dajatev. V skladu s členom 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe in Prilogo I(i) k osnovni uredbi se presežni odpusti lahko izravnajo le, če so izpolnjeni pogoji iz prilog II in III k osnovni uredbi. Toda v tem primeru ti pogoji niso bili izpolnjeni. Če se ugotovi, da ni ustreznega postopka spremljanja, se navedena oprostitev za sheme povračila ne uporablja in velja običajno pravilo izravnave zneska (izpadlega dohodka) neplačanih dajatev namesto načrtovanega presežnega odpusta. Kakor je določeno v prilogah II(II) in III(II) k osnovni uredbi, za izračun presežnega odpusta ni zadolžen preiskovalni organ. Nasprotno, v skladu s členom 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe mora preiskovalni organ samo zbrati zadostne dokaze, da zavrne ustreznost domnevnega sistema preverjanja.
(33)
Znesek subvencije za vložnika je bil izračunan na podlagi izpadlih uvoznih dajatev (osnovna carina in posebna dodatna carina) za material, ki je bil uvožen v okviru podsheme za predvideni izvoz v OPP (števec). V skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe so bile pristojbine, ki so nujno potrebne za pridobitev subvencije, odštete od zneska subvencije, kadar so bili za to vloženi upravičeni zahtevki. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za celoten prihodek od izvoza v OPP kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prepeljane količine.
(34)
Ugotovljena stopnja subvencije za to shemo v OPP za vložnika znaša 0,52 %.
3.1.2 Shema za preložitev plačila uvoznih dajatev („DEPBS“)
(a) Pravna podlaga
(35)
Shema DEPBS je podrobno opisana v odstavku 4.3 FTP 2004-2009 in FTP 2009-2014 ter poglavju 4 HOP I 2004-2009 in HOP I 2009-2014.
(b) Upravičenost
(36)
Do te sheme je upravičen vsak proizvajalec izvoznik ali trgovec izvoznik.
(c) Praktično izvajanje
(37)
Upravičeni izvoznik lahko zaprosi za dobropise DEPBS, ki so izračunani kot delež vrednosti izdelkov, izvoženih v okviru te sheme. Take stopnje DEPBS so indijski organi določili za večino izdelkov, vključno z zadevnim izdelkom. Določene so na podlagi SION (glej uvodno izjavo 24) in učinka carin na domnevne uvozne količine, ne glede na to, ali so bile uvozne dajatve dejansko plačane ali ne. Stopnja DEPBS za zadevni izdelek v OPP sedanje preiskave je bila 8 % z najvišjo dovoljeno vrednostjo 58 Rs/kg.
(38)
Za upravičenost do ugodnosti iz te sheme mora družba izvažati. Ko pride do izvozne transakcije, mora izvoznik indijskim organom podati izjavo, s katero navaja, da izvoz poteka v okviru sheme DEPBS. Za izvoz blaga indijski organi med postopkom odpreme izdajo izvozno odpremnico. Ta dokument med drugim vsebuje znesek dobropisa DEPBS, ki se dodeli za navedeno izvozno transakcijo. Na tej točki je izvozniku znana ugodnost, ki jo bo prejel. Ko carinski organi izdajo izvozno odpremnico, indijska vlada ne more več odločati o dodelitvi dobropisa DEPBS. Primerna stopnja DEPBS za izračun ugodnosti je tista, ki se je uporabljala v času podajanja izvozne izjave. Tako stopnje ugodnosti ni možno spreminjati za nazaj.
(39)
Ugotovljeno je bilo, da se v skladu z indijskimi računovodskimi standardi dobropisi DEPBS po obračunskem načelu lahko knjižijo kot prihodek na poslovnem računu, ko je izpolnjena obveznost izvoza. Takšni dobropisi se lahko uporabljajo za plačilo carinskih dajatev na poznejši uvoz kakršnega koli blaga, ki se uvaža neomejeno, razen investicijskega blaga. Blago, uvoženo s takimi dobropisi, se lahko proda na domačem trgu (ob plačilu prometnega davka) ali uporabi v druge namene. Dobropisi DEPBS se lahko prosto prenašajo in so veljavni 24 mesecev od datuma izdaje.
(40)
Vloge za dobropise DEPBS se predložijo elektronsko in lahko zajemajo neomejeno število izvoznih transakcij. Rok za predložitev vlog je 3 mesece po izvozu, vendar, kakor je jasno določeno v odstavku 9.3 HOP I 2004-2009 in HOP I 2009-2014, je vloge, prejete po izteku rokov za oddajo vlog, vedno mogoče upoštevati ob uvedbi manjše kazenske takse (tj. 10 % upravičenega zneska).
(41)
Ugotovljeno je bilo, da je vložnik v OPP uporabljal to shemo.
(d) Sklep
(42)
Shema DEPBS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Dobropis DEPBS je finančni prispevek indijske vlade, saj bo dobropis na koncu uporabljen za izravnavo uvoznih dajatev, s čimer se bo zmanjšal prihodek indijske vlade od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega dobropis DEPBS za izvoznika pomeni ugodnost, ker izboljša njegovo likvidnost.
(43)
Shema DEPBS je prav tako zakonsko pogojena z opravljenim izvozom, zato velja, da je specifična in da se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s členom 4(4)(a) osnovne uredbe.
(44)
Ta shema se ne more šteti za dovoljeni sistem povračila dajatev ali sistem nadomestnega povračila v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe, kot je trdil vložnik. Ne izpolnjuje namreč strogih predpisov iz Priloge I (točka (i)), Priloge II (opredelitev in predpisi za povračila) in Priloge III (opredelitev in predpisi za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Izvoznik ni nikakor obvezan dejansko porabiti blaga, uvoženega brez dajatev, v proizvodnem postopku, znesek dobropisa pa ni izračunan glede na dejansko porabljene vložke. Nadalje ne obstaja sistem ali postopek, ki bi potrdil, kateri vložki so porabljeni v proizvodnem postopku izvoženega izdelka ter ali je prišlo do presežnega plačila uvoznih dajatev v pomenu točke (i) Priloge I ter prilog II in III k osnovni uredbi. Izvoznik je tudi upravičen do ugodnosti DEPBS ne glede na to, ali sploh uvaža vložke. Za dodelitev ugodnosti zadošča, da izvoznik zgolj izvaža blago, ne da bi dokazal, da so bili uvoženi kakršni koli vložki. Tako so celo izvozniki, ki vse svoje vložke nabavljajo lokalno in ne uvažajo nobenega blaga, ki se lahko uporablja kot vložek, še vedno upravičeni do ugodnosti iz sheme DEPBS.
(e) Izračun višine subvencije
(45)
V skladu s členom 3(2) in členom 5 osnovne uredbe je bila višina subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izračunana glede na ugodnost za prejemnika, ki je bila ugotovljena v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. V tem smislu se je štelo, da je ugodnost dodeljena prejemniku takrat, ko se izvede izvozna transakcija v okviru te sheme. V tem trenutku se lahko indijska vlada odpove carinam, kar predstavlja finančni prispevek v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe.
(46)
Ugotovljeno je bilo, da so bile ugodnosti, ki izhajajo iz sheme DEPBS, osredotočene na zadevni izdelek. Zato se šteje za ustrezno, da se ugodnosti iz sheme DEPBS izračunajo kot vsota dobropisov, prejetih za vse izvozne transakcije zadevnega izdelka v okviru te sheme v OPP.
(47)
Kadar so bili predloženi upravičeni zahtevki, so bile pristojbine za pridobitev subvencije v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete od tako pridobljenih dobropisov, pri čemer je znesek subvencije postal števec.
(48)
V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe so bili ti zneski subvencije dodeljeni za skupni promet od izvoza zadevnega izdelka v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prepeljane količine.
(49)
Glede na navedeno stopnja subvencije, ugotovljena v OPP za vložnika v okviru te sheme, znaša 7,52 %.
3.1.3 Shema za podporo izvozu investicijskega blaga („EPCGS“)
(a) Pravna podlaga
(50)
Shema EPCGS je podrobno opisana v poglavju 5 FTP 2004-2009 in FTP 2009-2014 ter poglavju 5 HOP I 2004-2009 in HOP I 2009-2014.
(b) Upravičenost
(51)
Do te sheme so upravičeni proizvajalci izvozniki in trgovci izvozniki, ki so povezani s podpornimi proizvajalci in izvajalci storitev.
(c) Praktično izvajanje
(52)
Na podlagi pogoja obveznosti izvoza je družbi dovoljen uvoz investicijskega blaga (novega in rabljenega, starega do deset let) po znižani stopnji dajatve. V ta namen izda indijska vlada po vložitvi zahtevka in plačilu pristojbine dovoljenje EPCGS. EPCGS določa znižano stopnjo uvozne dajatve v višini 3 % za vso investicijsko blago, uvoženo v okviru te sheme. Za izpolnjevanje obveznosti izvoza se mora uvoženo investicijsko blago uporabiti za proizvodnjo določene količine izvoznega blaga v določenem obdobju. V skladu s FTP 2009-2014 se investicijsko blago lahko uvaža po ničelni stopnji dajatve v okviru sheme EPCGS, vendar je v tem primeru čas za izpolnitev obveznosti izvoza krajši.
(53)
Imetnik dovoljenja EPCGS lahko investicijsko blago nabavlja tudi na domačem trgu. V tem primeru domači proizvajalec investicijskega blaga lahko izkoristi ugodnost dajatev prostega uvoza sestavnih delov, potrebnih za proizvodnjo takega investicijskega blaga. Domači proizvajalec pa lahko zahteva tudi ugodnost predvidenega izvoza glede na dobavo investicijskega blaga imetniku dovoljenja EPCGS.
(d) Sklep
(54)
Shema EPCGS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Znižanje dajatve predstavlja finančni prispevek indijske vlade, ker ta koncesija zmanjša prihodek indijske vlade od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega znižanje dajatve pomeni ugodnost za izvoznika, saj ob uvozu privarčevane dajatve izboljšajo likvidnost družbe.
(55)
Shema EPCGS je poleg tega zakonsko pogojena z opravljenim izvozom, ker takšnih dovoljenj ni mogoče dobiti brez izpolnjenih obveznosti izvoza. Zato velja za specifično in se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s členom 4(4)(a) osnovne uredbe.
(56)
Shema EPCGS se ne more šteti za dovoljen sistem povračil dajatev ali nadomestni sistem vračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Takšni dovoljeni sistemi iz točke (i) Priloge I k osnovni uredbi ne zajemajo investicijskega blaga, ker se ne porabi pri proizvodnji izvoznih izdelkov.
(e) Izračun višine subvencije
(57)
Znesek subvencije je bil izračunan v skladu s členom 7(3) osnovne uredbe na podlagi neplačanih carinskih dajatev na uvoženo investicijsko blago, uporabljeno na področju petrokemije in v drugih sektorjih, za katere je vložnik prejel ugodnosti, v obdobju, ki odraža običajno obdobje amortizacije takega investicijskega blaga v zadevni industriji. Da bi se odrazila polna vrednost ugodnosti skozi čas, so bile temu znesku dodane obresti. V ta namen se je štela kot primerna komercialna kreditna obrestna mera, ki jo je vložnik uporabljal za prodajo v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.
(58)
V skladu s členom 7(2) in (3) osnovne uredbe je ta znesek subvencije dodeljen na prihodek od izvoza v petrokemičnem sektorju in drugih sektorjih, za katere so bile v OPP prejete ugodnosti, kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija odvisna od opravljenega izvoza.
(59)
Ugotovljena stopnja subvencije za to shemo v OPP znaša 1,49 %.
3.1.4 Shema usmeritve v trg („FMS“)
(a) Pravna podlaga
(60)
Shema FMS je podrobno opisana v odstavkih 3.9.1 do 3.9.2.2 FTP 2004-2009 in odstavkih 3.14.1 do 3.14.3 FTP 2009-2014 ter v odstavkih 3.20 do 3.20.3 HOP I 2004-2009 in odstavkih 3.8 do 3.8.2 HOP I 2009-2014.
(b) Upravičenost
(61)
Do te sheme je upravičen vsak proizvajalec izvoznik ali trgovec izvoznik.
(c) Praktično izvajanje
(62)
V okviru te sheme je izvoz vseh izdelkov v države, navedene v Dodatku 37(C) k HOP I 2004-2009 in HOP I 2009-2014, upravičen do dobropisa za carine v višini 2,5 % do 3 % vrednosti FOB izdelkov, izvoženih po tej shemi. Nekatere izvozne dejavnosti so izključene iz te sheme, npr. izvoz uvoženega ali pretovorjenega blaga, predvideni izvoz, izvoz storitev in prihodek od izvoza enot, ki poslujejo v posebnih ekonomskih conah/izvozno usmerjenih enotah. Iz te sheme so izključene tudi nekatere vrste izdelkov, npr. diamanti, plemenite kovine, ruda, žito, sladkor in naftni derivati.
(63)
Dobropisi za carine iz sheme FMS se lahko prosto prenašajo in so veljavni 24 mesecev od datuma izdaje zadevnega certifikata o upravičenosti do dobropisa. Lahko se uporabljajo za plačilo carin na poznejši uvoz kakršnih koli vložkov ali blaga, vključno z investicijskim blagom.
(64)
Certifikat o upravičenosti do dobropisa po opravljenem izvozu ali odpremi blaga izda pristanišče, iz katerega je bil opravljen izvoz. Dokler vložnik zagotavlja organom kopije vse ustrezne izvozne dokumentacije (npr. izvoznega naloga, računov, odpremnic, bančnih potrdil o realizaciji), indijska vlada nima pravice odločati o dodeljevanju dobropisov za carine.
(d) Sklep
(65)
Shema FMS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Dobropis za carine FMS je finančni prispevek indijske vlade, ker bo ta dobropis naknadno uporabljen za izravnavo uvoznih dajatev in se bo zato zmanjšal prihodek indijske vlade od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega dobropis za carine FMS zagotavlja ugodnost za izvoznika, saj izboljša njegovo likvidnost.
(66)
Shema FMS je prav tako zakonsko pogojena z opravljenim izvozom in zato specifična, proti njej pa se lahko v skladu s členom 4(4)(a) osnovne uredbe uvedejo izravnalni ukrepi.
(67)
Te sheme ni mogoče šteti za dovoljen sistem povračila dajatev ali nadomestni sistem povračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ne izpolnjuje strogih pravil iz Priloge I (točka (i)), Priloge II (opredelitev in pravila za povračila) in Priloge III (opredelitev in pravila za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Izvoznik ni nikakor obvezan dejansko porabiti blaga, uvoženega brez dajatev, v proizvodnem postopku, znesek dobropisa pa ni izračunan glede na dejansko porabljene vložke. Na voljo ni sistema ali postopka za ugotavljanje, kateri vložki so porabljeni v proizvodnem postopku izvoženega izdelka oziroma ali je prišlo do presežnega plačila uvoznih dajatev v smislu točke (i) Priloge I in prilog II in III k osnovni uredbi. Izvoznik je tudi upravičen do ugodnosti FMS ne glede na to, ali sploh uvaža kakršne koli vložke. Za dodelitev ugodnosti zadošča, da izvoznik zgolj izvaža blago, ne da bi dokazal, da so bili uvoženi kakršni koli vložki. Tako so celo izvozniki, ki vse svoje vložke nabavljajo lokalno in ne uvažajo nobenega blaga, ki se lahko uporablja kot vložek, upravičeni do ugodnosti iz sheme FMS. Poleg tega lahko izvoznik uporabi dobropise za carine FMS za uvoz investicijskega blaga, čeprav investicijsko blago ni zajeto v področje uporabe dovoljenih sistemov povračil dajatev, kakor je določeno v točki (i) Priloge I k osnovni uredbi, ker se to blago ne porabi v proizvodnji izvoznih izdelkov.
(e) Izračun višine subvencije
(68)
Znesek subvencij, proti katerim se lahko uvede izravnalni ukrep, je bil izračunan glede na ugodnost za prejemnika za izvoz zadevnega izdelka, ki je bila ugotovljena v OPP, kot jo je vložnik, ki uporablja shemo, po obračunskem načelu knjižil kot prihodek na stopnji izvozne transakcije. V skladu s členom 7(2) in (3) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije (števec) dodeljen za prihodke od izvoza zadevnega izdelka v OPP kot ustrezen imenovalec, saj je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prepeljane količine.
(69)
Kadar so bili predloženi upravičeni zahtevki, so bile pristojbine za pridobitev subvencije v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete od tako pridobljenih dobropisov, pri čemer je znesek subvencije postal števec.
(70)
Ugotovljena stopnja subvencije za to shemo v OPP za vložnika znaša 0,87 %.
3.1.5 Shema usmeritve v izdelek („FPS“)
(71)
Med preiskavo je bilo ugotovljeno, da vložnik v OPP ni prejel nikakršnih ugodnosti iz sheme FPS. Zato nadaljnja analiza te sheme v tej preiskavi ni bila potrebna.
3.1.6 Shema oprostitve davka od dohodka („ITES“)
(72)
Med preiskavo je bilo ugotovljeno, da vložnik ni prejel nikakršnih ugodnosti iz sheme ITES v OPP. Zato nadaljnja analiza te sheme v tej preiskavi ni bila potrebna.
3.1.7 Shema spodbud pri kapitalskih naložbah („CIIS“) vlade Gudžarata
(73)
Država Gudžarat upravičenim industrijskim podjetjem priznava spodbude v obliki oprostitev in/ali odložitev prometnega in nakupnega davka, da bi spodbudila industrijski razvoj gospodarsko zaostalih območij te države.
(a) Pravna podlaga
(74)
Ta shema, kot jo izvaja vlada Gudžarata, je podrobno opisana v Resoluciji vlade Gudžarata št. INC-1095/2000(3)/I z dne 11. septembra 1995, v obvestilu vlade, oddelek za finance št. (GHN-43) VAT-2006/S.5(2)(2)-TH z dne 1. aprila 2006 in v predpisu 18A Predpisov o davku na dodano vrednost Gudžarata (2006).
(b) Upravičenost
(75)
Družbe, ki ustanavljajo nove industrijske obrate ali izvajajo veliko širitev obstoječega industrijskega obrata na zaostalih območjih, so upravičena do ugodnosti iz te sheme. Kljub temu pa obstajajo izčrpni seznami industrij, ki do teh ugodnosti niso upravičene, kar podjetjem iz nekaterih področij delovanja onemogoča koriščenje teh spodbud.
(c) Praktično izvajanje
(76)
V okviru te sheme morajo podjetja investirati v zaostala območja. Ta območja, ki predstavljajo nekatere ozemeljske enote Gudžarata, so glede na gospodarski razvoj razdeljena na različne kategorije, hkrati pa obstajajo območja, kjer je uporaba teh shem spodbud izključena oziroma „prepovedana“. Glavni merili za določitev višine spodbud sta velikost naložbe in območje, kjer se podjetje nahaja ali se bo nahajalo.
(77)
Spodbude se lahko dodelijo kadar koli, ker ni časovnih omejitev niti glede izpolnitve vloge za spodbude niti glede izpolnjevanja količinskih meril.
(d) Sklep
(78)
Ta shema določa subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Pomeni finančni prispevek vlade Gudžarata, ker dodeljene spodbude, v tem primeru oprostitve od prometnega in nakupnega davka, zmanjšajo prihodek od davka, ki bi sicer zapadel v plačilo. Poleg tega te spodbude pomenijo ugodnost za podjetje, saj izboljšajo njegovo finančno stanje, ker sicer zapadli davki niso plačani.
(79)
Nadalje je ta shema regionalno specifična v smislu člena 4(2)(a) in člena 4(3) osnovne uredbe, ker je na voljo samo tistim podjetjem, ki so investirala v nekatera geografska območja v pristojnosti zadevne države. Ni na voljo podjetjem zunaj teh območij, poleg tega pa je stopnja ugodnosti odvisna od zadevnega območja.
(80)
Proti shemi CIIS in vladi Gudžarata se torej lahko uvedejo izravnalni ukrepi.
(e) Izračun zneska subvencije
(81)
Vložnik je trdil, da za enega od svojih obratov ni več upravičen do ugodnosti iz sheme CIIS. S preiskavo je bila ta trditev potrjena. Upravičenost do ugodnosti za drugi obrat je potekla med sedanjo preiskavo. Subvencije, prejete za dejavnosti teh obratov, zato niso bile upoštevane pri izračunu zneska subvencije.
(82)
Višina subvencije je bila izračunana na osnovi višine prometnega in nakupnega davka, ki bi sicer v obdobju preiskave v zvezi s pregledom zapadel v plačilo, vendar je v okviru te sheme ostal neplačan. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je ta višina subvencije (števec) dodeljena na celotno prodajo v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezen imenovalec, ker subvencija ni pogojena z izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prepeljane količine. Stopnja subvencije je znašala 0,31 %.
3.1.8 Znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi
(83)
Višina vseh subvencij skupaj, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, določena v skladu z določbami osnovne uredbe, izražena ad valorem, znaša 10,73 %. Ta znesek subvencije presega prag de minimis, naveden v členu 14(5) osnovne uredbe.
(84)
Zato se v skladu s členom 18 osnovne uredbe šteje, da se je subvencioniranje nadaljevalo v OPP.
3.2 Trajnost spremenjenih okoliščin glede subvencioniranja
(85)
V skladu s členom 19(2) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali so se okoliščine glede subvencioniranja v OPP znatno spremenile.
(86)
Ugotovljeno je bilo, da je vložnik v OPP še naprej koristil subvencioniranje indijske vlade, proti kateremu se lahko uvedejo izravnalni ukrepi indijske vlade. Nadalje je stopnja subvencioniranja, ugotovljena v sedanjem pregledu, nižja od stopnje, ugotovljene v zadnji preiskavi v zvezi s pregledom. Dokazov o tem, da se sheme v bližnji prihodnosti ne bodo nadaljevale ali da bodo uvedene nove sheme, ni na voljo.
(87)
Ker je bilo dokazano, da je vložnik deležen mnogo manjšega subvencioniranja kot prej in da obstaja verjetnost, da bo še naprej prejemal zneske subvencij, ki so nižji od ugotovljenih v zadnji preiskavi v zvezi s pregledom, se sklene, da je nadaljevanje veljavnih ukrepov višje od subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi in ki povzročajo škodo, ter da je zaradi novih ugotovitev treba spremeniti raven ukrepov.
4. IZRAVNALNI IN PROTIDAMPINŠKI UKREPI
4.1 Izravnalni ukrepi
(88)
V skladu s členom 19 osnovne uredbe in razlogi za sedanji pregled iz obvestila o začetku je ugotovljeno, da se je stopnja subvencioniranja za vložnika zmanjšala s 13,8 % na 10,7 % in je treba zato ustrezno spremeniti stopnjo izravnalne dajatve, ki je uvedena za tega proizvajalca izvoznika z Uredbo (ES) št. 1286/2008.
(89)
Spremenjeno stopnjo izravnalne dajatve je treba določiti na ravni nove stopnje subvencioniranja, ugotovljene pri sedanjem pregledu, ker so stopnje škode, izračunane pri prvotni protisubvencijski preiskavi, ostale višje.
(90)
Da bi preprečili, da bi se zaradi nihanj cen PET, ki so posledica sprememb cen surove nafte, pobirale večje dajatve, je bilo v prvotni protisubvencijski preiskavi sklenjeno, da morajo biti ukrepi v obliki posebne dajatve. Iz istega razloga se šteje, da je treba temu pristopu slediti tudi v sedanjem pregledu. Zato znaša spremenjeni znesek posebne dajatve 90,4 EUR/tono.
4.2 Protidampinški ukrepi
(91)
Sprememba stopnje izravnalne dajatve bo vplivala na dokončno protidampinško dajatev, ki je bila uvedena z Uredbo (ES) št. 192/2007 na uvoz PET, ki ga je proizvedel vložnik.
(92)
V prejšnjih preiskavah je bila protidampinška dajatev prilagojena, da bi se izognili dvojnemu štetju učinka ugodnosti zaradi izvoznih subvencij. V zvezi s tem člen 14(1) osnovne protidampinške uredbe in člen 24(1) osnovne uredbe določata, da za noben izdelek ne veljajo sočasno protidampinški in izravnalni ukrepi za obravnavanje enih in istih razmer, ki izhajajo iz dampinga ali izvoznega subvencioniranja. V prejšnjih preiskavah in sedanjem pregledu je bilo ugotovljeno, da so nekatere preiskovane subvencijske sheme, za katere je bilo ugotovljeno, da se lahko proti njim uvede izravnalni ukrep, predstavljale izvozne subvencije v smislu člena 4(4)(a) osnovne uredbe. Glede drugih subvencijskih shem in zlasti sheme CIIS vlade Gudžarata ni bilo predloženih dokazov in ni bilo argumentirano, ali in v kakšnem obsegu so iste subvencije dvakrat izravnane, kadar so protidampinške in izravnalne dajatve sočasno uvedene za isti uvoženi izdelek. Še posebej ni bilo dokazov, da je bila s shemo CIIS znižana izvozna cena izdelka na drugačen način kot cena izdelkov, prodanih na domačem trgu. Tako shema CIIS vpliva na cene, po katerih proizvajalec prodaja svoje blago na domačem trgu in na izvoznih trgih na enak način in v enakem obsegu.
(93)
Te subvencije so kot take vplivale na izvozno ceno vložnika in povzročile višjo stopnjo dampinga. To pomeni, da so bile dokončne stopnje dampinga, ugotovljene pri prvotni protidampinški preiskavi, delno posledica obstoja izvoznih subvencij.
(94)
Zato je treba dokončne stopnje protidampinške dajatve za vložnika prilagoditi, da se spremenjena stopnja ugodnosti zaradi uvoznih subvencij v OPP upošteva pri sedanjem pregledu, da izraža dejansko stopnjo dampinga, ki po uvedbi prilagojene dokončne izravnalne dajatve ostane za izravnavo učinka izvoznih subvencij.
(95)
To pomeni, da bo treba nove stopnje subvencij upoštevati pri prilagoditvi prej ugotovljenih stopenj dampinga.
(96)
Zato bi morala biti stopnja protidampinške dajatve za vložnika 132,6 EUR/tono.
(97)
Vložnik in druge zainteresirane strani so bili obveščeni o dejstvih in premislekih, na podlagi katerih naj bi se predlagal zaključek preiskave -
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
V členu 1(2) Uredbe (ES) št. 193/2007 se del preglednice, ki se nanaša na družbo Reliance Industries Limited, nadomesti z naslednjim:
Država
Družba
Izravnalna dajatev
(EUR/tono)
Dodatna oznaka TARIC
„Indija
Reliance Industries Ltd
90,4
A181“
Člen 2
V členu 1(2) Uredbe (ES) št. 192/2007 se del preglednice, ki se nanaša na družbo Reliance Industries Limited, nadomesti z naslednjim:
Država
Družba
Protidampinška dajatev
(EUR/tono)
Dodatna oznaka TARIC
„Indija
Reliance Industries Ltd
132,6
A181“
Člen 3
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 2. septembra 2011