РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1261/2010 НА КОМИСИЯТА
от 22 декември 2010 година
за налагане на временно изравнително мито върху вноса на някои пръти от неръждаеми стомани с произход от Индия
ЕВРОПЕЙСКАТA КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално член 12 от него,
след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Образуване на производство
(1)
На 1 април 2010 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) (наричано по-долу „известие за образуване на производство“), Комисията оповести образуването на антисубсидийно производство (наричано по-долу „антисубсидийното производство“) по отношение на вноса в Съюза на някои пръти от неръждаеми стомани с произход от Индия (наричана по-долу „Индия“ или „разглежданата държава“).
(2)
В същия ден с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3) (наричано по-долу „известие за откриване“), Комисията оповести откриването на антидъмпингова процедура по отношение на вноса в Съюза на някои пръти от неръждаеми стомани с произход от Индия и започна отделно разследване (наричано по-долу „антидъмпинговата процедура“).
(3)
Антисубсидийното производство бе образувано след подаването на жалба на 15 февруари 2010 г. от Европейската федерация на производителите на желязо и стомана (Eurofer) (наричана по-долу „жалбоподателят“) от името на производители, които съставляват съществен дял - в настоящия случай над 25 % - от цялото производство на Съюза на някои пръти от неръждаеми стомани. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за субсидиране на посочения продукт и за съществена вреда, произтичаща от субсидирането, които бяха сметнати за достатъчно основание за започването на разследване.
(4)
Преди образуването на производството и в съответствие с член 10, параграф 7 от основния регламент Комисията уведоми правителството на Индия (наричано по-долу „ПИ“), че е получила надлежно документирана жалба, в която се твърди, че субсидираният внос на някои пръти от неръждаеми стомани с произход от Индия е причинил съществена вреда на индустрията на Съюза. ПИ беше поканено на консултации с цел да се изясни ситуацията по отношение на съдържанието на жалбата и да се постигне взаимноприемливо решение. В настоящия случай не бе намерено взаимноприемливо решение.
1.2. Страни, засегнати от производството
(5)
Комисията официално извести за образуването на производството подалите жалбата производители от Съюза, другите известни ѝ производители от Съюза, производителите износители, вносителите, ползвателите, за които е известно, че са засегнати от него, както и индийските органи. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за образуване на производство.
(6)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че има конкретни причини, поради които следва да бъдат изслушани, бе дадена такава възможност.
1.2.1. Подбор на представителна извадка за производители износители в Индия
(7)
С оглед на големия брой производители износители в Индия в известието за образуване на производство беше предвидено да се подбере представителна извадка за определяне на наличието на субсидиране в съответствие с член 27 от основния регламент.
(8)
С цел да се даде възможност на Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако това е така - да подбере такава, от производителите износители в Индия беше поискано да се представят в срок от 15 дни, считано от датата на започване на разследването, и да предоставят основна информация за износа и продажбите си на вътрешния пазар, за конкретните си дейности, свързани с производството на разглеждания продукт, и за имената и дейностите на всички свързани дружества, участващи в производството и/или продажбата на разглеждания продукт през периода 1 април 2009 г.-31 март 2010 г.
(9)
Със съответните индийски органи също бяха проведени консултации във връзка с подбора на представителната извадка.
(10)
Общо 22 производители износители, включително групи от свързани дружества в Индия, представиха поисканата информация и изразиха съгласие да бъдат включени в извадката в рамките на срока, определен в известието за образуване на производство. Двадесет от тези съдействащи дружества или групи съобщиха, че е осъществяван износ на разглеждания продукт за Съюза по време на разследвания период. Така че подборът на извадката бе направен въз основа на информацията, представена от тези 20 производители износители или групи от производители износители.
(11)
Производителите износители, които не се представиха в рамките на гореупоменатия срок или не представиха поисканата информация навреме, бяха счетени за неоказващи съдействие на разследването. Сравнението между данните за вноса, с които разполага Евростат, и обема на износа на разглеждания продукт за Съюза, докладван за разследвания период от 20-те съдействащи дружества или групи, които са осъществявали износ на разглеждания продукт за Съюза по време на разследвания период, сочи, че съдействието от страна на индийските производители износители е било на много високо ниво.
1.2.2. Подбор на представителната извадка на съдействащите дружества в Индия
(12)
В съответствие с член 27 от основния регламент Комисията подбра извадка въз основа на най-големия представителен обем на износа на разглеждания продукт за Съюза, разследването на който би могло да се осъществи по приемлив начин в рамките на наличното време. Подбраната извадка се състоеше от две отделни дружества и една група от дружества, състояща се от четири свързани дружества, представляващи заедно повече от 63 % от общия обем на износа на разглеждания продукт за Съюза.
1.2.3. Индивидуално разглеждане на дружествата, невключени в извадката
(13)
Един производител износител, който не бе включен в извадката, тъй като не отговаряше на критериите, установени в член 27, параграф 1 от основния регламент, поиска определяне на индивидуален марж на субсидиране съгласно член 27, параграф 3 от основния регламент и отговори на въпросника.
(14)
Както е посочено в съображение 12, извадката беше ограничена до приемлив брой дружества, които да могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време. Дружествата, проучени в рамките на разследването за субсидиране, са изброени в съображение 22 по-долу. С оглед на броя предвидени контролни посещения в обектите на тези дружества беше преценено, че индивидуалното разглеждане би обременило прекомерно разследването и би попречило на своевременното му приключване.
(15)
Поради това бе направено временното заключение, че искането за индивидуално разглеждане не може да бъде удовлетворено.
1.2.4. Представителна извадка на производителите от Съюза
(16)
С оглед на големия брой производители от Съюза в известието за образуване на производство беше предвидено да се подбере представителна извадка в съответствие с член 27 от основния регламент, с цел определяне на вредата.
(17)
С изключение на осемте жалбоподатели други производители не се представиха и не предоставиха, както е посочено в известието за образуване на производство, основна информация за своите дейности, свързани с разглеждания продукт през разследвания период. От тези осем дружества бе подбрана извадка от четири дружества въз основа на представителността на обема на техните продажби, различните видове техни продукти и местоположението им в Съюза. Проведени бяха консултации с жалбоподателя и засегнатите производители относно подбора на извадката.
(18)
Производството на четиримата включени в извадката производители от Съюза съставляваше 62 % от общото производство на индустрията на Съюза през разследвания период.
1.2.5. Представителна извадка на вносители
(19)
С оглед на големия брой идентифицирани въз основа на жалбата вносители в известието за образуване на производство беше предвидено да се подбере извадка на вносителите в съответствие с член 27 от основния регламент. Четирима вносители представиха поисканата информация и изразиха съгласие да бъдат включени в извадката в рамките на срока, определен в известието за образуване на производство. Поради малкия брой представили се вносители бе решено да не се подбира извадка.
(20)
Комисията изпрати въпросници до всички страни, за които бе известно, че са засегнати, и до всички други дружества, които се представиха в рамките на срока, определен в известието за образуване на производство. Така че бяха изпратени въпросници на ПИ, на включените в извадката производители износители в Индия, на включените в извадката производители в Съюза, на четиримата вносители в Съюза, които се представиха в рамките на процеса по подбор на извадката, и на всички ползватели, за които бе известно, че са засегнати от разследването.
(21)
Бяха получени отговори от ПИ, от включените в извадката производители износители, от производителя износител, който поиска индивидуално разглеждане, от включените в извадката производители от Съюза и от един вносител. Не бяха получени отговори на въпросника нито от ползватели, нито от някоя друга заинтересована страна по производството. Освен това основната част от производителите от Съюза представиха поисканите общи данни за целите на анализа на вредата.
(22)
Комисията проучи и провери цялата представена от заинтересованите страни информация, счетена за необходима за целите на временното определяне на субсидирането, вредата от него и интереса на Съюза. Бяха проведени контролни посещения в сградите на ПИ в Делхи, на правителството на Махаращра в Мумбай, на регионалния офис на ПИ в Мумбай и на следните страни:
Производители в Съюза
-
Aceros Inoxidables Olarra SA, Испания и свързаните с него търговски дружества
-
Rodaciai SPA, Италия и свързаните с него търговски дружества
-
Roldan SA, Испания и свързаните с него търговски дружества
-
Ugitech France SA, Франция и свързаните с него търговски дружества
Производители износители в Индия
-
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Махаращра
-
Chandan Steel Ltd., Мумбай, Махаращра
Група Venus:
-
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Мумбай, Махаращра
-
Precision Metals, Мумбай, Махаращра
-
Hindustan Inox Ltd., Мумбай, Махаращра
-
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Мумбай, Махаращра
1.3. Разследван период
(23)
Разследването относно субсидирането и вредата обхвана периода от 1 април 2009 г. до 31 март 2010 г. (наричан по-долу „разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 2007 г. до края на разследвания период (наричан по-долу „разглежданият период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И ПОДОБЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(24)
Разглежданият продукт е пръти от неръждаеми стомани, само получени или завършени чрез студена обработка, различни от пръти с кръгло напречно сечение с диаметър 80 mm или повече, с произход от Индия (наричан по-долу „разглежданият продукт“), понастоящем класиран в кодове по КН 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 и 7222 20 89.
2.2. Подобен продукт
(25)
Разследването показа, че продуктите, произвеждани и продавани на вътрешния пазар на Индия, които са предмет на настоящото разследване, имат еднакви основни физически, химически и технически характеристики и приложения като продуктите, изнасяни от тази държава за пазара на Съюза. Също така продуктите, произвеждани от индустрията на Съюза и продавани на пазара на Съюза, имат еднакви основни физически, химически и технически характеристики и приложения като продуктите, изнасяни за Съюза от разглежданата държава. Поради тази причина те временно се считат за подобни по смисъла на член 2, буква в) от основния регламент.
3. СУБСИДИРАНЕ
3.1. Въведение
(26)
Въз основа на информацията, съдържаща се в жалбата, и на отговорите на въпросника на Комисията бяха разследвани посочените по-долу схеми, за които се предполага, че обхващат предоставянето на субсидии:
а)
схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения;
б)
схема на предварителни разрешения;
в)
схема за насърчаване на износа чрез внос на средства за производство
г)
схема за експортно ориентирани единици;
д)
схема за експортно кредитиране.
(27)
Схемите, посочени в букви а)-г) по-горе, се основават на Закона за (развитие и регулиране на) външната търговия от 1992 г. (№ 22 от 1992 г.), в сила от 7 август 1992 г. (наричан по-долу „Закон за външната търговия“). Съгласно Закона за външната търговия ПИ има право да издава уведомления относно политиката по износ и внос. Те са обобщени в документите „Политиката за външната търговия“ (ПВТ), издавани на всеки пет години и редовно актуализирани от Министерството на търговията. Два от документите относно политиката за външната търговия (ПВТ) са от значение за РП при настоящото разследване, а по-специално FT-policy 04-09 (ПВТ 04-09) и FT-policy 09-14 (ПВТ 09-14). Освен това ПИ определя процедурите, уреждащи действието на двата документа ПВТ 04-09 и ПВТ 09-14, в „Наръчник на процедурите (НП), том I“ (съответно НП I 04-09 и НП I 09-14). Наръчникът на процедурите също се актуализира редовно.
(28)
Схемата за експортно кредитиране, посочена в буква д) по-горе, се основава на раздели 21 и 35А от Закона за регулиране на банковото дело от 1949 г., който позволява на Резервната банка на Индия (по-долу наричана „РБИ“) да дава нареждания на търговските банки в областта на експортното кредитиране.
3.2. Схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPBS)
а) Правно основание
(29)
Подробното описание на DEPBS се съдържа в глава 4.3 от документи ПВТ 04-09 и ПВТ 09-14, както и в глава 4 от НП I 04-09 и НП I 09-14.
б) Условия за участие
(30)
Всеки производител износител или търговец износител има право да участва в тази схема.
в) Практическо осъществяване на DEPBS
(31)
Износител, който има право да се ползва от тази схема, може да подаде молба за отпускане на кредити по DEPBS, които се изчисляват като процент от стойността на продуктите, изнасяни по тази схема. Размерът на кредитите по DEPBS е установен от индийските органи за повечето продукти, включително и за разглеждания продукт. Те се определят на основата на стандартните норми за вложените материали в крайния продукт (наричани по-долу „SIONs“), като се взема предвид предполагаемото съдържание на суровини от внос в продукта, предназначен за износ, и въздействието на митото при такъв предполагаем внос, независимо от това дали вносните мита са били действително платени.
(32)
За да може да участва в схемата, дружеството трябва да има износна дейност. Към момента на сделката за износ износителят трябва да подаде декларация до индийските органи, в която да посочи, че осъществява износ по DEPBS. За да бъдат изнесени стоките, по време на процедурата по експедиране индийските митнически органи издават товарителница за износ. В този документ се посочва, inter alia, размерът на кредита по DEPBS, който може да бъде предоставен за тази сделка за износ. Към този момент износителят знае каква точно полза ще получи. След издаването на товарителница за износ от митническите органи ПИ няма правомощия при отпускането на кредит по DEPBS.
(33)
Бе установено, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти кредитите по DЕРВЅ могат да бъдат заведени с натрупване като приход по търговските сметки след изпълнение на задължението за износ. Такива кредити могат да се използват за плащане на мита върху последващ внос на всякакви стоки, с изключение на средства за производство и на стоки, по отношение на вноса на които съществуват ограничения. Стоките, внасяни срещу такива кредити, могат да бъдат продавани на вътрешния пазар (като се плаща данък върху продажбата) или да бъдат използвани по друг начин. Кредитите по DEPBS са свободно прехвърляеми и са валидни в рамките на 12 месеца от датата на отпускане.
(34)
Заявки за кредити по DEPBS се попълват по електронен път и могат да обхващат неограничен брой сделки за износ. Де факто не съществува строго определен краен срок за подаване на заявления за кредити по DEPBS. Използваната за управление на DEPBS електронна система не изключва автоматично сделки за износ след изтичане на крайния срок за подаване на заявления, посочен в глава 4.47 от НП I 04-09 и 09-14. Освен това, както ясно е предвидено в глава 9.3 от НП I 04-09 и 09-14, заявленията, получени след изтичане на крайния срок за подаване на заявления, винаги могат да бъдат разгледани, като им се наложи минимална наказателна такса (например 10 % от отпуснатия размер).
(35)
Бе установено, че две от дружествата от извадката, Chandan Steel и дружествата от групата Venus, са използвали тази схема през РП.
г) Заключения относно DEPBS
(36)
В рамките на DEPBS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Кредитът по DEPBS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като кредитът евентуално може да бъде използван за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. Освен това с кредитите по DEPBS се облагодетелства износителят, тъй като по този начин се подобрява неговата ликвидност.
(37)
Освен това DEPBS правно зависи от извършването на износа и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(38)
Тази схема не може да се разглежда като допустима схема за възстановяване на мита или като схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, тъй като не отговаря на правилата, определени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. По-специално износителят няма задължение действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Нещо повече, не съществува система или процедура, посредством която да се провери кои суровини са използвани в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е извършено прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител има право да участва в DEPBS независимо от това дали изобщо внася някакви суровини. За да се възползва от схемата, износителят е достатъчно само да изнесе стоки, без да доказва внос на някакви суровини. По този начин дори износители, които доставят суровините си изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се възползват от DEPBS.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(39)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент размерът на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки, бе изчислен от гледна точка на ползата за получателя, за която бе установено, че е налице през РП. В това отношение бе прието, че ползата е предоставена на получателя към момента, в който се осъществява сделка за износ по тази схема. В този момент ПИ се задължава да се откаже от събиране на мита, което представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. След като митническите органи издадат товарителница за износ, в която, inter alia, е посочена сумата на кредита по DEPBS, който следва да се предостави за тази сделка за износ, ПИ няма право на преценка дали да предостави субсидията или не. Предвид горното се счита за целесъобразно оценката на ползата, получена в рамките на DEPBS, да се извършва чрез сумиране на кредитите, получени за всички сделки за износ, осъществени по тази схема през РП.
(40)
При отправени основателни искания таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати от кредитите, в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент, така че да се получи размерът на субсидията като числител. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на тази субсидия бе разпределен върху целия оборот от износа през РП като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износа, а не се отпуска във връзка с изработените, произведени, изнесени или транспортирани количества.
(41)
Ставката на субсидията, установена по отношение на тази схема за засегнатите дружества през РП, възлиза на 1,5 %-3,4 %.
3.3. Схема на предварителни разрешения (Advance Authorisation Scheme, AAS)
а) Правно основание
(42)
Подробното описание на схемата се съдържа в параграфи 4.1.1-4.1.14 от документи ПВТ 04-09 и ПВТ 2009-2014, както и в глави 4.1-4.30 от НП I 2004-2009 и НП I 2009-2014.
б) Условия за участие
(43)
AAS се състои от шест подсхеми, описани по-подробно в съображение 44 по-долу. Тези подсхеми се различават, inter alia, по обхвата на допусканите до участие лица. Производителите износители и търговците износители „обвързани с“ производители доставчици се допускат до участие в подсхемата на AAS за физически износ и в подсхемата на AAS за годишни потребности. Производителите износители, които правят доставки за крайния износител, се допускат до участие в AAS за междинни доставки. Основните изпълнители, които извършват доставки в рамките на категориите, свързани с „планиран износ“ (deemed export), посочени в параграф 8.2 от документ ПВТ 2004-2009 като доставчици на експортно ориентирана единица (наричана по-долу „ЕОЕ“), могат да участват в подсхемата на AAS за планиран износ. И накрая, междинните доставчици на производителите износители имат право на участие по отношение на ползите от „планирания износ“ по подсхемите „предварително нареждане за освобождаване“ (наричана по-долу „ARO“) и „насрещен вътрешен акредитив“.
в) Практическо осъществяване
(44)
Разрешение по AAS може да бъде издадено за:
i) Физически износ: Това е основната подсхема. Тя позволява безмитен внос на суровини за производството на конкретен краен продукт, предназначен за износ. „Физически“ в този контекст означава, че продуктът, предназначен за износ, трябва да напусне територията на Индия. Разрешението за внос и задължението за износ, включително видът на продукта, предназначен за износ, са посочени в лиценза.
ii) Годишни потребности: Това разрешение не е свързано с конкретен продукт, предназначен за износ, а с по-широкообхватна продуктова група (например химически и свързани с тях продукти). В рамките на определени граници, определени от предходните му експортни резултати, титулярят на лиценза може да внася безмитно всякакви суровини, предназначени за производството на който и да е от артикулите, попадащи в такава продуктова група. Той може да изнася всякакви крайни продукти, включени в продуктовата група, за която се използва освободен от мито материал.
iii) Междинни доставки: Тази подсхема обхваща случаите, при които двама производители възнамеряват да произвеждат един-единствен продукт, предназначен за износ, и да си поделят производствения процес. Производителят износител, който произвежда междинния продукт, може да внася безмитно суровини и да получи за тази цел разрешение по AAS за междинни доставки. Крайният износител завършва процеса на производство и е задължен да изнесе готовия продукт.
iv) Планиран износ: Тази подсхема позволява главният изпълнител да внася безмитно суровини, които са нужни за производството на стоки, които ще бъдат продавани като „планиран износ“ на категориите от клиенти, посочени в параграф 8.2, букви б)-е), ж), и) и й) от ПВТ 04-09. Според ПИ планираният износ се отнася за онези сделки, при които доставените стоки не напускат държавата. Няколко категории доставки са считани за планиран износ, при условие че стоките се произвеждат в Индия, т.е. представляват доставка на стоки на ЕОЕ или на дружество, разположено в специална икономическа зона (СИЗ).
v) Предварително нареждане за освобождаване („ARO“): Титулярят на разрешение по AAS, който възнамерява да доставя суровини от местни източници, вместо пряк внос, има възможност да използва ARO. В такива случаи предварителните разрешения се потвърждават като ARO и се прехвърлят на местния доставчик при доставката на посочените в тях артикули. Чрез прехвърлянето на ARO местният доставчик получава правото да ползва предимствата от „планирания износ“, както е посочено в параграф 8.3 от ПВТ 04-09 (т.е. AAS за междинни доставки/планиран износ, възстановяване при планиран износ и възстановяване на крайни акцизи). Чрез механизма на ARO се възстановяват данъци и мита на доставчика, вместо те да се възстановяват на крайния износител, под формата на възстановяване на мита. Възстановяването на данъци или мита е възможно както за местни, така и за вносни суровини.
vi) Насрещен вътрешен акредитив: Тази подсхема също обхваща местните доставки на титуляр на предварително разрешение. Титулярят на такова предварително разрешение може да се обърне към банка за откриване на вътрешен акредитив в полза на местен доставчик. Банката ще обяви разрешението за валидно по отношение на прекия внос само що се отнася до стойността и обема на артикулите, които са осигурени чрез местни доставки вместо от внос. Местният доставчик има право да се ползва от предимствата от планирания износ, както е посочено в параграф 8.3 от ПВТ 04-09 (т.е. AAS за междинни доставки/планиран износ, възстановяване при планиран износ и възстановяване на крайни акцизи).
(45)
Две дружества са получили отстъпки по AAS във връзка с разглеждания продукт през РП. Тези дружества са използвали една от подсхемите, т.е. AAS за физически износ. Следователно не е необходимо да се установи дали останалите неизползвани подсхеми подлежат на изравнителни мерки.
(46)
За целите на извършването на проверки от страна на индийските органи титулярят на предварително разрешение е правно задължен да води „вярна и точна отчетност за потреблението и използването на безмитни вносни стоки/стоки от вътрешния пазар“ в определен формат (глави 4.26 и 4.30 и допълнение 23 към НП I 04-09 и НП I 09-14), т.е. регистър на действителното потребление. Този регистър трябва да бъде заверен от външен експерт-счетоводител/счетоводител, експерт по управленско счетоводство, който издава сертификат, удостоверяващ, че препоръчителните регистри и съответните записи са били проверени и информацията, представена съгласно допълнение 23, е вярна и точна във всяко едно отношение.
(47)
По отношение на подсхемата, използвана през РП от засегнатите дружества, т.е. физически износ, разрешението за внос и задължението за износ са фиксирани от ПИ по отношение на обема и стойността и са документирани в разрешението. Освен това към момента на вноса и износа съответните сделки трябва да бъдат отбелязвани от правителствени служители върху разрешението. Обемът на вноса, разрешен по AAS, се определя от ПИ въз основа на SIONs, които съществуват за повечето продукти, включително за разглеждания продукт.
(48)
Внасяните суровини не могат да се прехвърлят и трябва да се използват за производството на крайния продукт, презназначен за износ. Задължението за износ трябва да бъде изпълнено в рамките на предписания срок след издаването на лиценза (24 месеца с възможност за две удължавания от по шест месеца).
(49)
При разследването бе установено, че изискванията за проверка, определени от индийските органи, или не се спазват, или не са изпробвани на практика.
(50)
Едно от разследваните дружества не е изградило система, с която да бъде проверено кои суровини са били потребявани при производството на изнасяния продукт и в какви размери, както се изисква от ПВТ (допълнение 23) и в съответствие с приложение II, раздел II, точка 4 от основния регламент. Всъщност нямаше никакви записи относно действителното потребление. Промените в управлението по отношение на ПВТ 2004-2009, влезли в сила през есента на 2005 г. (задължително изпращане на регистъра на потреблението до индийските органи в контекста на процедурата по изкупуването), до момента не са прилагани в случая на това дружество. Така де факто прилагането на тази разпоредба не бе възможно да се провери на този етап.
(51)
Що се отнася до другото дружество, то е водило някакъв регистър на производството и потреблението. Обаче регистърът на потреблението през РП не беше наличен и следователно не бе възможно да се проверят inter alia записите относно потреблението, за да се установи кои суровини са били употребявани при производството на изнасяния продукт и в какви размери, както се изисква според ПВТ (допълнение 23). Що се отнася до изискванията за проверка, посочени в съображение 46 по-горе, нямаше водени от дружеството записи за това как е извършено това удостоверяване. Не съществуваше план на одита, нито друг съпътстващ материал за проведения одит (например доклад за одита), не съществуваше запис на информация за използваната методология и необходимите специфични изисквания за такава щателна дейност, за която се изисква подробно познаване от техническа гледна точка на производствения процес. В обобщение счита се, че разследваният износител не е в състояние да докаже, че са спазени съответните разпоредби от ПВТ.
г) Заключение относно AAS
(52)
Освобождаването от вносни мита е субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент, т.е. представлява финансово участие от страна на ПИ, като по този начин е реализирана полза за разследваните износители.
(53)
Освен това физическият износ по AAS несъмнено правно зависи от извършването на износа и следователно се разглежда като специфичен и подлежащ на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент. Без задължение за износ никое дружество не може да получава ползи от тези схеми.
(54)
Подсхемата, използвана в настоящия случай, не може да се разглежда като допустима схема за възстановяване на мита или като схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на правилата, определени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. ПИ не е приложило ефективно система за проверка или процедура, с която да се потвърди дали и в какви размери се потребяват суровини при производството на изнасяния продукт (приложение II, раздел II, точка 4 от основния регламент и, в случай на схеми за възстановяване за заместители, приложение III, раздел II, точка 2 от основния регламент). Също така се счита, че SIONs за разглеждания продукт не са били достатъчно точни и че те сами по себе си не могат да представляват система на проверка на действителното потребление, тъй като естеството на тези стандартни норми не дава възможност на ПИ да провери с достатъчна точност какво количество суровини са употребени за производството на изнасяния продукт. Освен това ПИ не е провело допълнителна проверка въз основа на действително вложените суровини, макар и по принцип това да се изисква, когато не е налице прилагана ефективно система за проверка (приложение II, раздел II, точка 5 и приложение III, раздел II, точка 3 от основния регламент).
(55)
Тази подсхема следователно подлежи на изравнителни мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(56)
Поради липсата на системи за допустимо възстановяване на мита или възстановяване на мита за заместители, подлежащата на изравнителни мерки полза е опрощаването на всички вносни мита, които по принцип са дължими при вноса на влаганите в продукта суровини. В това отношение следва да се отбележи, че в основния регламент се предвиждат не само изравнителни мерки, които да компенсират прекомерното опрощаване на мита. Съгласно член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и приложение I, буква и) от основния регламент прекомерното опрощаване на мита може да бъде предмет на изравнителни мерки, само при условие че са спазени условията на приложения II и III от основния регламент. В настоящия случай обаче тези условия не са изпълнени. Следователно ако не бъде доказано, че е проведен адекватен процес по мониторинг, горното изключение за схемите за възстановяване не е приложимо и се прилага обичайното правило за изравнителните мерки спрямо сумата на неплатените мита (приходи, от които правителството се е отказало), а не спрямо предполагаемо прекомерно опрощаване. Както е посочено в приложение II, раздел II и приложение III, раздел II от основния регламент, тежестта за изчисляването на такова прекомерно опрощаване не пада върху разследващия орган. Напротив, съгласно член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент разследващият орган трябва само да установи наличието на достатъчно доказателства, които да опровергаят целесъобразността на заявена система за проверка.
(57)
Размерът на субсидията за дружествата, които са използвали AAS, бе изчислен въз основа на вносните мита, от които правителството се е отказало (основно мито и специално допълнително мито) върху материалите, внесени по подсхемата през РП (числител). В съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати от размера на субсидията, когато бе направено обосновано искане за това. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент този размер на субсидията бе разпределен върху оборота от износа на разглеждания продукт през РП като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износа, а не се отпуска във връзка с изработените, произведени, изнесени или транспортирани количества.
(58)
Ставката на субсидията, установена по отношение на тази схема за засегнатите дружества през РП, възлиза съответно на 0,8 % и 1,5 %.
3.4. Схема за насърчаване на износа чрез внос на средства за производство (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS)
(59)
По време на разследването бе установено, че две от дружествата или групите от дружества от извадката са използвали тази схема през РП. Въпреки това бе установено, че получените ползи са били незначителни. Поради това бе счетено, че не е необходимо извършването на по-нататъшна оценка на необходимостта от прилагане на изравнителни мерки по отношение на този режим в рамките на настоящото разследване.
3.5. Схема за експортно ориентирани единици (Export Oriented Units Scheme, EOUS)
(60)
Бе установено, че едно от дружествата от извадката е било със статут на ЕОЕ и че е получавало субсидии през РП.
а) Правно основание
(61)
Подробното описание на схемата за ЕОЕ се съдържа в глава 6 от документи ПВТ 04-09 и ПВТ 09-14, както и в глава 6 от НП I 04-09 и НП I 09-14.
б) Условия за участие
(62)
С изключение на чисто търговските дружества, всички предприятия, които по принцип са поели задължение за износ на цялото си производство на стоки или услуги, могат да бъдат учредени в рамките на схемата EOUS. Предприятията в индустриалния сектор трябва да изпълнят условието за минимален инвестиционен праг в дълготрайни активи, за да могат да участват в EOUS.
в) Практическо осъществяване
(63)
Експортно ориентираните единици могат да бъдат разположени и установени навсякъде в Индия.
(64)
Искането за предоставяне на статут на ЕОЕ трябва да включва подробности за следващите пет години относно, inter alia, планираните производствени количества, приблизителната стойност на износа, нуждите от внос и нуждите от местни стоки. При одобрение на заявлението от страна на органите дружеството то бива уведомявано за свързаните с това одобрение ред и условия. Съгласието дружеството да бъде признато за участващо в EOUS е валидно за срок от пет години. То може да бъде подновявано за допълнителни периоди.
(65)
Ключово задължение на ЕОЕ, както е посочено в документи ПВТ 2004-2009 и ПВТ 2009-2014, е постигането на нетни външнотърговски (НВТ) приходи, т.е. за даден референтен период (5 години) общата стойност на износа трябва да е по-висока от общата стойност на внесените стоки.
(66)
Експортно ориентираните единици имат право на следните отстъпки:
i)
освобождаване от вносни мита върху всички видове необходими или свързани с изработката, производството и преработката стоки (включително средства за производство, суровини и консумативи);
ii)
освобождаване от акциз върху стоки, набавени от местни източници;
iii)
възстановяване на централния данък върху продажбите, заплащан при закупуване на стоки на местния пазар;
iv)
възможност за продажба на част от продукцията на вътрешния пазар на цена до 50 % от стойността FOB на износа, ако са налице положителни НВТ приходи след плащането на преференциалните мита, по-специално на акциза върху готовата продукция;
v)
частично възстановяване на платен данък върху гориво, набавено от местни нефтени компании;
vi)
освобождаване от обичайно дължимия данък върху печалбите, реализирани при експортни продажби в съответствие с раздел 10Б от Закона за данъка върху доходите, за десетгодишен период, считано от започването на дейността.
(67)
Единиците, чиято дейност попада в рамките на тези схеми, са поставени под надзора на митническите служители.
(68)
Те са правно задължени да водят точна отчетност за целия внос, за потреблението и използването на всички вносни материали и за осъществения износ съгласно съответния параграф от НР I 2009-2014. Тези документи следва да се предават периодично на компетентните индийски органи чрез тримесечни или годишни доклади за постигнатия напредък.
(69)
Въпреки това „в нито един момент [ЕОЕ] не е длъжна да свързва всяка внесена партида със своя износ, прехвърляния към други единици, продажби на вътрешния пазар (в т. нар. вътрешна тарифна зона) или стокови наличности“, както е посочено в съответния раздел от НП I 2009-2014.
(70)
Продажбите на вътрешния пазар се експедират и регистрират на основата на самоудостоверяване. Процесът на експедиране на експортните партиди на дадена ЕОЕ се наблюдава от митнически/акцизен служител.
(71)
В настоящия случай EOUS е използвана от един от съдействащите износители от извадката. Този съдействащ износител е използвал схемата, за да внася суровини, консумативи и средства за производство без вносни мита, да си набавя стоки на вътрешния пазар без акцизи, да си възстановява данъка върху продажбите и да продава част от производството си на вътрешния пазар. По този начин той е извлякъл всички ползи, изброени в съображение 66 по-горе, подточки i)-vi). Въпреки това по отношение на освобождаването от данъка върху доходите в съответствие с раздел 10Б от Закона за данъка върху доходите, при разследването бе установено, че от 1 април 2010 г. дружеството няма право да ползва това освобождаване. Поради това разпоредбите за освобождаване от данък върху доходите на ЕОЕ не бяха разглеждани допълнително в контекста на настоящото разследване.
г) Заключения относно EOUS
(72)
Освобождаването на ЕОЕ от три вида вносни мита („основно мито“, „допълнително мито за финансиране на образованието“ и „данък за финансиране на висшето и средното образование“) и възстановяването на данъка върху продажбите представляват финансово участие на ПИ по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Правителството се отказва от приходи, които биха били дължими, ако не съществуваше тази схема, като по този начин предоставя на ЕОЕ ползи по смисъла на член 3, параграф 2 от основния регламент, като подобрява нейната ликвидност, понеже тя не е задължена да плаща обичайно дължимите мита и ѝ се възстановява данъкът върху продажбите.
(73)
Същевременно освобождаването от акциз и от неговия еквивалент под формата на вносно мито не води до отказване от приходи, които при други обстоятелства са дължими. Акцизите и допълнителните мита, ако бъдат платени, могат да се използват като кредит за собствени бъдещи задължения за плащане на мита (т.нар. механизъм на централизиран ДДС - CENVAT), който представлява система, сравнима с ДДС, и дава възможност на индийските дружества да приспадат данъците върху покупките от дължимите данъци върху продажбите. Следователно тези мита не са окончателни. Посредством кредита по „CENVAT“ окончателно мито се налага единствено върху добавената стойност, но не и върху суровините.
(74)
По този начин освобождаването от основното мито, допълнителното мито за финансиране на образованието, данъка за финансиране на висшето и средното образование и възстановяването на централния данък върху продажбите представляват субсидии по смисъла на член 3 от основния регламент. Те зависят правно от извършването на износа и следователно се считат като специфични и подлежащи на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент. Целта за осъществяване на износ от страна на ЕОЕ, както е посочено в глава 6.1 от документ ПВТ 2009-2014, е conditio sine qua non за възползване от насърчителните мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(75)
По този начин през РП ползата, подлежащата на изравнителни мерки, е опрощаването на вносните мита, на основното мито, на допълнителното мито за финансиране на образованието и на данъка за финансиране на висшето и средното образование, обикновено дължими при внос, а така също и възстановяването на централния данък върху продажбите.
i) Освобождаване от вносни мита (основно мито, допълнително мито за финансиране на образованието и данък за финансиране на висшето и средното образование) и възстановяване на централния данък върху продажбите на суровини и консумативи
(76)
Размерът на субсидията за износителите, които представляват ЕОЕ, бе изчислен въз основа на вносните мита, от които правителството се е отказало (основно мито, допълнително мито за финансиране на образованието и данък за финансиране на висшето и средното образование), върху материалите, внесени за ЕОЕ като цяло, и на възстановения данък върху продажбите през РП. Таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати от тази сума в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент, за да се стигне до размера на субсидията като числител. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент този размер на субсидията бе разпределен върху съответния оборот от износа, натрупан през РП като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износа, а не се отпуска във връзка с изработените, произведени, изнесени или транспортирани количества. По този начин маржът на субсидията, получен за засегнатото дружество в рамките на EOUS, възлиза на 4,3 %.
ii) Освобождаване от вносни мита (основно мито, допълнително мито за финансиране на образованието и данък за финансиране на висшето и средното образование) върху средствата за производство
(77)
Средствата за производство не се влагат физически в готовите стоки. В съответствие с член 7, параграф 3 от основния регламент ползата за засегнатото дружество бе изчислена въз основа на размера на неплатените мита върху внесените средства за производство, разпределени за период, който съответства на периода на нормална амортизация на подобни средства за производство в едно от разследваните дружества. Така изчисленият размер, който се отнася към РП, бе коригиран с добавянето на лихвите за този период, за да се отрази стойността на ползата през това време и по този начин да се установи пълният размер на ползата от тази схема за получателя. В съответствие с член 7, параграф 2 и член 7, параграф 3 от основния регламент този размер на субсидията бе разпределен върху съответния оборот от износа, натрупан през РП като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износа, а не се отпуска във връзка с изработените, произведени, изнесени или транспортирани количества. Така полученият марж на субсидията за засегнатото дружество бе незначителен.
3.6. Схема за експортно кредитиране (ECS)
а) Правно основание
(78)
Схемата е описана подробно в ръководен циркулярен документ DBOD № DIR.(Exp).BC 01/04.02.02/2007-08 (Експортен кредит в рупии/чужда валута) и в ръководен циркулярен документ DBOD № DIR.(Exp).BC 09/04.02.02/2008-09 (Експортен кредит в рупии/чужда валута) на Резервната банка на Индия („РБИ“), адресирани до всички търговски банки в Индия.
б) Условия за участие
(79)
В тази схема могат да участват производители износители и търговци износители.
в) Практическо осъществяване
(80)
В рамките на тази схема РБИ определя задължителни максимални прагове на лихвените проценти, приложими спрямо експортните кредити както в индийски рупии, така и в чужда валута, които търговските банки могат да налагат на износителя. ECS се състои от две подсхеми, ECS преди ескпедиране (пакетен кредит), която покрива кредитите, предоставени на даден износител за финансиране на покупката, преработването, производството, опаковането и/или спедицията на стоките преди износа, и ECS след експедирането, по която се предоставят заеми на оборотен капитал с цел финансиране на вземанията по износа. РБИ също така нарежда на банките да насочат известна част от нетния си банков кредит за експортно финансиране.
(81)
От ръководните циркулярни документи на РБИ става ясно, че износителите могат да получат експортни кредити с преференциални лихвени проценти в сравнение с лихвените проценти по обикновените търговски кредити (наричани по-долу „кешови кредити“), които се определят единствено в зависимост от пазарните условия. Разликата в лихвените проценти може да бъде по-малка при дружества с добър кредитен рейтинг. Всъщност дружествата с висок рейтинг могат да бъдат в състояние да получат експортни кредити и кешови кредити при еднакви условия.
(82)
Бе установено, че едно от дружествата е използвало тази схема през РП.
г) Заключение за ECS
(83)
Преференциалните лихвени проценти по кредит по ECS, определени в посочените в съображение 78 ръководни циркулярни документи на РБИ, могат да намалят разходите по лихвите на даден износител в сравнение с разходите по кредита, които изцяло се определят от пазарните условия, и в този случай на този износител се предоставя полза по смисъла на член 3, параграф 2 от основния регламент. Експортното финансиране не е per se по-сигурно от вътрешното финансиране. Всъщност то обикновено се възприема като по-рисковано и степента на обезпечаване, която се изисква за определен кредит, независимо от предмета на финансиране, е чисто търговско решение на дадена търговска банка. Разликите в лихвените проценти при различните банки са резултат от методологията на РБИ за определяне на максимални размери на лихвите по заемите за всяка търговска банка поотделно.
(84)
Въпреки факта, че търговските банки отпускат преференциални кредити по схемата ECS, получената полза представлява финансово участие от страна на правителството по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент. В този контекст следва да се отбележи, че нито в член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент, нито в Споразумението за субсидиите и изравнителните мерки се изисква поемане от страна на публичните сметки, тоест възстановяване на средствата на търговските банки от страна на ПИ, за да бъде установено наличието на субсидия, а само нареждане от страна на правителството за изпълняване на функциите, посочени в член 3, параграф 1, буква а), подточки i), ii) или iii) от основния регламент. РБИ е публичноправен орган и следователно отговаря на определението за „правителство“, както е посочено в член 2, буква б) от основния регламент. Тя е 100 % държавна собственост, обслужва целите на държавната политика, например паричната политика, а ръководството ѝ се назначава от ПИ. РБИ дава нареждания на частноправните субекти по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iv), второ тире от основния регламент, тъй като търговските банки са обвързани с условията, които тя налага, inter alia, по отношение на максималните стойности на лихвените проценти по експортните кредити, определени в ръководните циркулярни документи на РБИ и в разпоредбите на РБИ, съгласно които търговските банки трябва да насочват известна част от нетния си банков кредит за експортно финансиране. Това нареждане задължава търговските банки да изпълняват функциите, посочени в член 3, параграф 1, буква а), подточка i) от основния регламент, в конкретния случай - да предоставят заеми под формата на преференциално експортно финансиране. Такова пряко прехвърляне на средства под формата на заеми, отпускани при определени условия, обикновено е в правомощията на правителството и на практика реално не се различава от обичайната практика на правителствата по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент. Тази субсидия се счита за специфична и подлежаща на изравнителни мерки, тъй като преференциалните лихвени проценти са налични само във връзка с финансирането на експортните сделки и следователно зависят от извършването на износа в съответствие с член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(85)
Размерът на субсидията бе изчислен въз основа на разликата между платените лихви за използваните експортни кредити през РП и сумата, която би била платима за обикновени търговски кредити, използвани от засегнатото дружество. Този размер на субсидията (числител) бе разпределен върху общия оборот от износа през РП като подходящ знаменател в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент, тъй като субсидията зависи от извършването на износа, а не се отпуска във връзка с изработените, произведени, изнесени или транспортирани количества.
(86)
Ставката на субсидията, установена по отношение на тази схема за дружествата през РП, възлиза на 0,4 %.
3.7. Размер на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки
(87)
Въз основа на констатациите, обобщени в таблицата по-долу, бе установено, че общият размер на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки, изразен ad valorem, е в диапазона от 3,3 % до 4,3 %.
СХЕМА→
DEPBS (4)
AAS (4)
ЕОE (4)
ECS (4)
Общо
ДРУЖЕСТВО
Chandan Steel Ltd.
1,5 %
1,5 %
0,4 %
3,4 %
Група Venus
2,6 %-3,4 %
0 %-0,8 %
3,3 % (5)
Viraj Profiles Vpl. Ltd.
4,3 %
4,3 %
(88)
В съответствие с член 15, параграф 3 от основния регламент маржът на субсидията за съдействащите дружества, които не са включени в извадката, изчислен на базата на среднопретегления марж на субсидията, установен за съдействащите дружества, които са включени в извадката, възлиза на 4,0 %.
(89)
По отношение на всички други износители в Индия Комисията първо определи нивото на съдействие. Като бе посочено в съображение 10 по-горе, сравнението между данните за вноса, с които разполага Евростат, и обема на износа на разглеждания продукт за Съюза, докладван за разследвания период от съдействащите дружества или групи, които са осъществявали износ на разглеждания продукт за Съюза през разследвания период, сочи, че съдействието от страна на индийските производители износители е било на много високо ниво, а по-специално възлиза на 100 %. Като се има предвид високото ниво на съдействие, ставката на субсидията за всички несъдействащи дружества е определена спрямо нивото за дружеството с най-висока индивидуална ставка, тоест 4,3 %.
4. ИНДУСТРИЯ НА СЪЮЗА
4.1. Производство на Съюза
(90)
За установяване на обема на производството на Съюза бе използвано производството на следните производители от Съюза:
-
осем производители, от името на които бе подадена жалбата,
-
четирима производители, които подпомогнаха производството,
-
дванадесет други посочени в жалбата производители от Съюза, които нито са жалбоподатели, нито подпомагаха производството, но и не се противопоставиха на настоящото разследване.
(91)
Следователно за целите на анализа на вредата като цяло производството на Съюза се състои от тези 24 дружества.
4.2. Представителна извадка на производители от Съюза
(92)
Като бе посочено в съображение 17 по-горе, от производителите, които се представиха на Комисията и предоставиха, както е посочено в известието за образуване на производство, основна информация за своите дейности, свързани с разглеждания продукт по време на разследвания период, бе подбрана извадка от четири дружества.
(93)
Производството на тези четирима включени в извадката производители от Съюза съставляваше 62 % от общото производство на индустрията на Съюза през РП.
5. ВРЕДА
5.1. Предварителни бележки
(94)
Вредата бе оценена въз основа на тенденциите, регистрирани на нивото на общата индустрия на Съюза, по отношение на производството, производствения капацитет, степента на използване на капацитета, продажбите, пазарния дял и растежа, и на тенденциите, регистрирани на нивото на включените в извадката производители от Съюза, по отношение на цените, заетостта, производителността, рентабилността, паричния поток, способността за привличане на капитал и инвестиции, стоковите наличности, възвръщаемостта на инвестициите и заплатите.
5.2. Потребление на Съюза
(95)
Потреблението на Съюза бе установено въз основа на обемите на продажбите на включената в извадката индустрия на Съюза, на данните за продажбите на другите производители от Съюза, представени от жалбоподателя, на данните за обема на вноса на пазара на Съюза, получени от Евростат за периода 2007-2009 г., и на отговорите на въпросите за извадката по отношение на РП.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Потребление на Съюза (в тонове)
315 143
285 548
186 198
202 019
Индекс (2007 г. = 100)
100
91
59
64
(96)
През разглеждания период потреблението е намаляло с 36 %. От 2007 г. до 2009 г. потреблението е намаляло с 41 %, но в периода между 2009 г. и РП се е увеличило леко с 5 процентни пункта.
(97)
Икономическият спад е допринесъл за намаляването на потреблението от 2008 г., по време на която ползвателите на разглеждания продукт като автомобилната промишленост, производителите на битови уреди, химическата промишленост и строителният отрасъл са се сблъскали със сериозен спад в търсенето на техните продукти. През втората половина на РП положението на пазара е започнало леко да се подобрява, което е довело до леко повишение на търсенето на разглеждания продукт в сравнение с първата половина на РП.
5.3. Внос в Съюза от разглежданата държава
5.3.1. Обем и пазарен дял на разглеждания внос
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Внос от Индия (в тонове)
32 754
31 962
18 759
23 792
Индекс (2007 г. = 100)
100
98
57
73
Пазарен дял на вноса
10,39 %
11,19 %
10,07 %
11,78 %
Индекс (2007 г. = 100)
100
108
97
113
(98)
Въз основа на данните на Евростат за периода 2007-2009 г. и отговорите на въпросите за извадката по отношение на РП може да се заключи, че вносът на разглеждания продукт от Индия е следвал низходящата тенденция на потреблението на ЕС и е намалял с 27 % през разглеждания период. Най-големият спад е отбелязан между 2008 г. и 2009 г., когато вносът е намалял с 41 процентни пункта. След това вносът се е увеличил с 16 процентни пункта между 2009 г. и РП.
(99)
Тъй като този спад е по-нисък от спада в потреблението на Съюза, пазарният дял на индийските производители леко е нараснал от 10,39 % през 2007 г. на 11,78 % през РП.
5.3.2. Цени на вноса и подбиване на цената
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Средна цена на вноса от Индия (EUR/тон)
3 504
2 908
2 138
1 971
Индекс (2007 г. = 100)
100
83
61
56
(100)
Средната цена на вноса на разглеждания продукт от Индия е намаляла с 44 %, като най-голямото намаление е през 2008 г. и 2009 г., когато цените са спаднали с 22 процентни пункта. Въпреки че този спад е следвал тенденцията на намаляване на цените на суровините, трябва да се отбележи, че през разглеждания период средната цена на вноса за единица продукция от Индия е била значително по-ниска от средните продажни цени за единица продукция на индустрията на Съюза, което като резултат е довело до силен натиск върху продажните цени на Съюза.
(101)
Сравнението за РП между цените франко завода на включената в извадката индустрия на Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза и цените CIF на границата на Съюза на производителите износители в Индия, надлежно коригирани с разходите за разтоварване и митническо оформяне, показа наличието на подбиване на цените в обхвата от 16,7 % до 18,2 %.
5.4. Икономическо състояние на индустрията на Съюза
(102)
Съгласно член 8, параграф 4 от основния регламент разглеждането на въздействието на субсидирания внос от Индия върху индустрията на Съюза включваше анализ на всички икономически фактори, които имат отношение към състоянието на индустрията от 2007 г. до РП.
5.4.1. Данни, отнасящи се до индустрията на Съюза като цяло
а) Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Обем на производството (в тонове)
296 576
262 882
159 397
170 557
Индекс (2007 г. = 100)
100
89
54
58
Производствен капацитет (в тонове)
478 174
491 016
486 755
476 764
Индекс (2007 г. = 100)
100
103
102
100
Използване на капацитета
62 %
54 %
33 %
36 %
Индекс (2007 г. = 100)
100
86
53
58
(103)
Между 2007 г. и РП общото производство на индустрията на Съюза е намаляло с 42 %, докато производственият капацитет е останал стабилен, което е довело до намаляване на степента на използване на капацитета с 26 процентни пункта. Спадът на производството е бил по-голям отколкото спадът на потреблението на Съюза, което е намаляло с 36 % през разглеждания период.
б) Обем на продажбите, пазарен дял
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Продажби на ЕС (в тонове)
255 300
230 344
154 602
164 191
Индекс (2007 г. = 100)
100
90
61
64
Пазарен дял (в % от потреблението на Съюза)
81 %
81 %
83 %
81 %
Индекс (2007 г. = 100)
100
100
102
100
(104)
Обемът на продажбите на индустрията на Съюза на подобния продукт, когато той се продава на първия независим клиент на пазара на Съюза, е намалял с 36 % през разглеждания период, като най-голямото намаление е в периода между 2008 г. и 2009 г., когато продажбите са спаднали с 29 процентни пункта. След това продажбите леко са се увеличили с 3 процентни пункта между 2009 г. и РП.
(105)
През разглеждания период пазарният дял на индустрията на Съюза е останал стабилен на ниво от около 81 %.
в) Растеж
(106)
Тъй като и потреблението на Съюза, и обемът на продажбите на индустрията н Съюза са намалели с 36 % през разглеждания период, пазарният дял на индустрията на Съюза е останал стабилен на ниво 81 %.
г) Размер на действителния марж на субсидията
(107)
Като се имат предвид обемът, пазарният дял и цените на субсидирания внос от Индия, влиянието на действителните маржове на субсидията върху индустрията на Съюза не може да се смята за незначително.
5.4.2. Данни, свързани с включените в извадката производители от Съюза
а) Стокови наличности
(108)
Индустрията на Съюза произвежда предимно по поръчка, така че стоковите наличности не могат да бъдат считани като значим показател за вредата. Тенденциите при стоковите наличности са представени с информативна цел. Стойностите по-долу се отнасят само до включените в извадката дружества и представляват обема на стоковите наличности в края на всеки период.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Стокови наличности в края на периода (в тонове)
25 315
27 736
24 032
19 730
Индекс (2007 г. = 100)
100
110
95
78
(109)
Обемът на стоковите наличности е намалял с 22 % през разглеждания период, но като процент от производството те са нараснали с 16 % до 19,5 %.
б) Средни продажни цени за единица продукция на пазара на Съюза и производствени разходи
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Средна продажна цена на индустрията на Съюза (EUR)
4 478
3 615
2 507
2 521
Индекс (2007 г. = 100)
100
81
56
56
Производствени разходи за единица продукция
4 003
3 408
2 900
2 773
Индекс (2007 г. = 100)
100
85
72
69
(110)
Средните продажни цени за единица продукция на включената в извадката индустрия на Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза са намалели с 44 % между 2007 г. и РП, като най-голямото намаление е отбелязано в периода между 2008 г. и 2009 г., когато цените са спаднали с 25 процентни пункта. Част от това намаление обаче се е дължало на спада на производствените разходи за единица от разглеждания продукт, които са намалели с 31 % през разглеждания период. Спадът на производствените разходи е предизвикан най-вече от намалението на цените на суровините. Това намаление е било леко променено от увеличението на дела на постоянните разходи за единица продукция поради по-ниската степен на използване на капацитета.
в) Заетост, производителност и разходи за труд
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Брой на заетите лица
1 044
1 007
947
885
Индекс
100
97
91
85
Производителност (тона/заето лице)
149
141
97
115
Индекс
100
94
65
77
Средни разходи за труд на заето лице
47 686
48 062
47 131
49 972
Индекс
100
101
99
105
(111)
Поради свиването на дейностите на индустрията на Съюза, числеността на заетите лица е намаляла с 15 % през разглеждания период.
(112)
Средните разходи за труд на заето лице са отбелязали леко повишение с 5 % през разглеждания период. Това се счита за естествено увеличение и е по-ниско от темпа на инфлацията за разглеждания период. Освен това следва да бъде отбелязано, че разходите за труд не представляват значителна част от общите разходи за производството на пръти от неръждаеми стомани.
г) Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитали
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Рентабилност на продажбите на ЕС (% от нетните продажби)
9,5 %
3,5 %
-12,8 %
-7,9 %
Индекс
100
37
- 135
-83
Паричен поток (в EUR)
44 464 193
13 280 433
-12 678 708
-3 063 190
Индекс
100
30
-29
-7
Инвестиции (в хил. EUR)
18 085 847
15 714 829
4 341 909
4 198 607
Индекс (2007 г. = 100)
100
87
24
23
Възвръщаемост на инвестициите
101 %
25 %
-50 %
-33 %
Индекс (2007 г. = 100)
100
25
-49
-32
(113)
Рентабилността на индустрията на Съюза бе установена чрез изразяване на нетната печалба (преди облагане с данъци) от продажбите на подобния продукт като процент от оборота от тези продажби. През разглеждания период рентабилността е спаднала значително и се е превърнала от печалба от над 9 % през 2007 г. в загуба от почти 8 % през РП. Най-големият спад на печалбите е бил наблюдаван между 2008 г. и 2009 г., тоест с над 16 процентни пункта.
(114)
Нетният паричен поток, генериран от подобния продукт, е намалял със 107 % в периода от 2007 г. до РП.
(115)
Размерът на годишните инвестиции в производството на подобния продукт е намалял със 77 % през разглеждания период.
(116)
Възвръщаемостта на инвестициите, изразена като процентното отношение между печалбата и нетната балансова стойност на инвестициите, е последвала негативната тенденция на рентабилността и е отбелязала намаление със 134 процентни пункта.
(117)
Няма данни, че индустрията е понесла вреда от намалената способност за привличане на капитали през разглеждания период.
5.5. Заключение относно вредата
(118)
През разглеждания период по почти всички показатели за вредата, понесена от индустрията на Съюза, е отбелязано отрицателно развитие.
(119)
Потреблението на Съюза е намаляло с 36 %, обемът на продажбите на индустрията на Съюза е спаднал с 36 %, а използването на капацитета - с 42 %. Продажните цени за единица продукция на включените в извадката производители от Съюза са намалели с 44 % до ниво, което е по-ниско от разходите. Те са следвали намалението на цените на индийските вносители, за да поддържат определен обем на продажбите и производството, така че да покриват постоянните разходи.
(120)
Рентабилността се е превърнала от печалба от 9,5 % през 2007 г. в загуба от почти 8 % през РП. Инвестициите, паричният поток и възвръщаемостта на инвестициите също са следвали негативната тенденция, като през разглеждания период са намалели съответно със 77 %, 107 % и 246 процентни пункта.
(121)
Само един показател, по-специално пазарният дял на индустрията на Съюза, е останал стабилен на ниво от 81 %.
(122)
Предвид гореизложеното се прави заключението, че индустрията на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 8, параграф 5 от основния Регламент.
6. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
6.1. Въведение
(123)
В съответствие с член 8, параграф 5 и член 8, параграф 6 от основния регламент Комисията проучи въпроса дали субсидираният внос от Индия е причинил вреда на индустрията на Съюза в степен, достатъчна за класифицирането ѝ като съществена. Проучени бяха и други известни фактори, различни от субсидирания внос, които същевременно биха могли да нанесат вреда на индустрията на Съюза, за да се гарантира, че възможната вреда, причинена от тези други фактори, не се приписва на субсидирания внос.
6.2. Въздействие на субсидирания внос
(124)
Намаляването на цените на вноса с 44 % през разглеждания период, както и установените през РП високи маржове на подбиване на цените в диапазона от 16,7 % до 18,2 % съвпадат с влошаването на икономическото състояние на индустрията на Съюза.
(125)
Предвид нивото на субсидиране на съдействащите износители и ниското ниво на цените на субсидирания внос, които значително са подбивали цените на индустрията на Съюза, присъствието им на пазара на Съюза е изиграло важна роля за по-нататъшното задълбочаване на отрицателната тенденция по отношение на продажните цени на пазара на Съюза. Съществената вреда, понесена от индустрията на Съюза, най-ясно се вижда в ниското ниво на продажните цени и понесените от индустрията огромни финансови загуби.
(126)
Средните цени на вноса от Индия са намалели значително, принуждавайки индустрията на Съюза да намалява цените си, за да поддържа определен оборот, но за сметка на водещи до загуба цени, с цел покриване поне на постоянните разходи. В резултат на това финансовото състояние на индустрията на Съюза се е влошило рязко от 2008 г. нататък.
(127)
Въз основа на горепосоченото бе направено временното заключение, че субсидираният внос от Индия, който през РП значително е подбивал цените на индустрията на Съюза, е изиграл решаваща роля за понесената вреда от индустрията на Съюза, която се отразява в нейното лошо финансово състояние и във влошаването на повечето показатели за вредата.
6.3. Въздействие на други фактори
(128)
Другите фактори, които бяха разгледани във връзка с причинно-следствената връзка, са икономическата криза, развитието на потреблението на ЕС, производствените разходи, вноса от други трети държави и равнището на износа на включената в извадката индустрия на Съюза.
6.3.1. Икономическата криза, развитието на потреблението на ЕС и производствените разходи
(129)
Икономическият спад е допринесъл за свиването на потреблението и за натиска върху цените. Ниското ниво на търсене на някои пръти от неръждаеми стомани е довело до свиване на производството на индустрията на Съюза и е допринесло отчасти за спада на продажните цени.
(130)
При нормални икономически условия и липса на силен натиск върху цените от страна на субсидирания внос индустрията на Съюза е могла да има някои трудности при справяне с намаляването на потреблението и последващото увеличаване на постоянните производствени разходи, предизвикани от ниската степен на използване на капацитета, с което се е сблъскала в периода между 2007 г. и РП. Субсидираният внос обаче е засилил ефекта от икономическия спад и е направил невъзможно да се продава на цени, равни на себестойността или над нея в периода между 2009 г. и РП.
(131)
Въз основа на гореизложеното изглежда, че намалението на търсенето в ЕС, свързано с икономическата криза, с която се е сблъскал секторът, е допринесло за вредата, понесена от индустрията на Съюза. Смята се обаче, че то не прекъсва причинно-следствената връзка, която бе установена по отношение на индийския субсидиран внос на ниски цени.
6.3.2. Внос от други трети държави
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Внос от други трети държави (в тонове)
27 089
23 242
12 837
14 036
Индекс
100
86
47
52
Пазарен дял на други трети държави
8,60 %
8,14 %
6,89 %
6,95 %
Индекс
100
95
80
81
Средна цена на вноса
4 820
4 487
3 756
3 501
Индекс
100
93
78
73
(132)
Съгласно данните от Евростат обемът на вноса в Съюза на някои пръти от неръждаеми стомани с произход от трети държави, които не са засегнати от настоящото разследване, е намалял с 48 % през разглеждания период. Съответният пазарен дял на другите трети държави е намалял с 19 %.
(133)
Средните цени на този внос са били по-високи от цените на индийските производители износители и от цените на индустрията на Съюза. Следователно временно бе счетено, че вносът от други трети държави не е допринесъл за вредата, понесена от индустрията на Съюза.
6.3.3. Равнище на износа на включената в извадката индустрия на Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Експортни продажби (в тонове)
10 850
9 158
5 440
6 299
Индекс
100
84
50
58
Продажна цена за единица продукция (в EUR)
4 452
3 728
2 495
2 388
Индекс
100
84
56
54
(134)
През разглеждания период обемът на експортните продажби на включената в извадката индустрия на Съюза е намалял с 42 %, а продажната цена за единица продукция - с 46 %. Въпреки че този износ е съставлявал само 6 % от общите ѝ продажби през РП, не може да се изключи възможността тези резултати да са оказали отрицателно въздействие върху индустрията на Съюза. При все това се смята, че предвид малкия обем на вноса това въздействие не е достатъчно, за да прекъсне причинно-следствената връзка между субсидирания внос и установената вреда.
6.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(135)
Разследването показа, че другите известни фактори, като например вносът от други трети държави, износът на индустрията на Съюза и намаляването на потреблението не са били основна причина за вредата, понесена от индустрията на Съюза.
(136)
Съвпадението във времето между субсидирания внос от Индия и установеното подбиване на цените, от една страна, и влошаването на състоянието на индустрията на Съюза, от друга страна, води до заключението, че субсидираният внос е нанесъл съществена вреда на индустрията на Съюза по смисъла на член 8, параграф 5 от основния регламент.
7. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
7.1. Общи съображения
(137)
В съответствие с член 31 от основния регламент бе проучено дали въпреки временното заключение за вредоносно субсидиране съществуват неопровержими доводи да се направи заключението, че не е в интерес на Съюза да се приемат мерки в този конкретен случай. Бяха разгледани ефектът от евентуални мерки върху всички засегнати от настоящото производство страни, а също и последиците, ако не бъдат предприети мерки.
7.2. Интерес на индустрията на Съюза
(138)
Индустрията на Съюза понася отрицателните последици от вредоносния субсидиран внос на разглеждания продукт от Индия. Припомня се също, че по повечето икономически показатели на индустрията на Съюза е отбелязано отрицателно развитие през разглеждания период. Като се има предвид характерът на вредата (тоест значителни загуби), по-нататъшното и значително влошаване на ситуацията на индустрията на Съюза изглежда неизбежно в случай на непредприемане на мерки.
(139)
Очаква се налагането на мерки да предотврати по-нататъшните изкривявания и да възстанови лоялната конкуренция на пазара.
(140)
В случай че не бъдат наложени мерки, цените ще продължат да бъдат по-ниски от разходите и печалбите на производителите от Съюза ще се влошат още повече. Това положение би станало неудържимо в средносрочен и дългосрочен план. С оглед на понесените загуби и високото ниво на инвестиции в производството може да се очаква, че повечето производители от Съюза няма да бъдат в състояние да възвърнат своите инвестиции, в случай че не бъдат наложени мерки.
(141)
Освен това като се има предвид, че индустрията на Съюза се състои от средни и големи предприятия, разпределени в рамките на целия Съюз, налагането на изравнителни мерки ще подпомогне запазването на заетостта в съответните региони.
(142)
Поради това бе направено временното заключение, че налагането на изравнителни мита ще бъде в интерес на индустрията на Съюза.
7.3. Интереси на вносителите
(143)
Всички известни на Комисията вносители бяха приканени да се представят и да предоставят основна информация за своите дейности, свързани с разглеждания продукт. Четирима вносители отговориха по време на процеса по подбор на извадката. Изпратени бяха въпросници и на четиримата, като бе получен отговор само от един вносител. На по-късен етап от разследването е предвидено извършването на контролно посещение в обектите на вносителя, разположен в Германия.
(144)
Ако бъдат наложени изравнителни мита, не може да се изключи намаляване на нивото на вноса с произход от разглежданата държава, като това би повлияло на икономическото състояние на вносителите. Ефектът върху вносителите от увеличаването на цените на вноса на разглеждания продукт обаче би следвало да доведе единствено до възстановяване на конкуренцията на пазара на Съюза, а не следва да възпрепятства вносителите да продават разглеждания продукт. Освен това ниският дял на производствените разходи за разглеждания продукт от общите разходи на крайните ползватели следва да улесни вносителите да прехвърлят на своите клиенти всяко увеличение на цената. Въз основа на това бе направено временното заключение, че налагането на изравнителни мита няма вероятност да окаже сериозен отрицателен ефект върху състоянието на вносителите в Съюза.
7.4. Интерес на ползвателите
(145)
Бяха изпратени въпросници на всички страни, посочени в жалбата като ползватели. Не бе получен отговор от нито едно от двадесет и двете дружества.
(146)
Припомня се, че разглежданият продукт се използва в широк спектър от приложения, включително в автомобилната промишленост, в производството на битови уреди, на медицински и лабораторни инструменти и т.н. В рамките на настоящото производство обаче ползвателите представляват междинни дружества, които произвеждат и доставят елементите за горепосочените приложения. С оглед на това се очаква тази ползватели да бъдат в състояние да прехвърлят цялото или почти цялото увеличение на цените, възникнало в резултат от налагането на изравнителни мита, на крайните ползватели, като се има предвид, че за последните въздействието от тези мерки ще бъде незначително.
(147)
Поради това бе направено временното заключение, че въздействието върху разходите на ползвателите от налагането на изравнителни мита не би било значително.
7.5. Заключение относно интереса на Съюза
(148)
С оглед на горепосоченото се прави временното заключение, че не съществуват неопровержими доводи против налагането на изравнителни мита върху вноса на някои пръти от неръждаеми стомани с произход от Индия.
8. ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА ВРЕМЕННИ ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ
8.1. Степен на отстраняване на вредата
(149)
Предвид направените заключения по отношение на субсидирането, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни изравнителни мерки, за да се предотврати причиняването на допълнителна вреда за индустрията на Съюза от субсидирания внос.
(150)
С цел определяне на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените маржове на субсидията и размерът на митото, необходим за отстраняване на вредата, понесена от индустрията на Съюза, без да се надвишава установеният марж на субсидията.
(151)
При изчисляване на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от вредоносното субсидиране, бе счетено, че всички мерки следва да предоставят възможност на индустрията на Съюза да покрива своите производствени разходи и да реализира печалба преди облагане с данъци, каквато с основание може да се очаква да бъде реализирана при продажбата на подобния продукт в Съюза от предприятие в този отрасъл при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствие на субсидиран внос. Смята се, че печалбата, която би могла да бъде постигната при отсъствието на субсидиран внос, следва да се основава на средния марж на печалбата преди облагане с данъци на включените в извадката производители от Съюза през 2007 г. Това е последната година преди РП, през която индустрията на Съюза е била в състояние да постигне нормален марж на печалба. Поради това бе сметнато, че марж на печалбата в размер на 9,5 % от оборота би могъл да се счита за приемлив минимум, който индустрията на Съюза би могла да очаква да реализира при отсъствието на вредоносно субсидиране.
(152)
На тази основа бе изчислена цена на подобния продукт, непричиняваща вреда за индустрията на Съюза. Тази цена бе получена чрез прибавяне на гореспоменатия марж на печалбата в размер на 9,5 % към производствените разходи.
(153)
След това необходимото увеличение на цената бе определено на основата на сравнение между среднопретеглената цена на вноса на съдействащите производители износители в Индия, установена при изчисляването на подбиването на цената (вж. съображение 101), и непричиняващата вреда цена на продуктите, продавани от индустрията на Съюза на пазара на Съюза през РП. Всички разлики, произтичащи от това сравнение, след това бяха изразени като процент от средната обща стойност CIF на вноса.
8.2. Временни мерки
(154)
С оглед на гореизложеното се счита, че в съответствие с член 12, параграф 1 от основния регламент спрямо вноса с произход от Индия следва да бъдат наложени временни изравнителни мерки на равнището на по-ниския марж (на субсидията или на вредата), в съответствие с правилото за по-ниското мито.
(155)
Въз основа на гореизложеното изравнителните митнически ставки са установени чрез сравнение на маржовете на отстраняване на вредата и маржовете на субсидията. Вследствие на това предложените ставки на изравнителното мито са, както следва:
Дружество
Марж на субсидията
Марж на вредата
Ставка на временното изравнително мито
Chandan Steel Ltd.
3,4 %
28,6 %
3,4 %
Група Venus
3,3 %
45,9 %
3,3 %
Viraj Profiles Vpl. Ltd.
4,3 %
51,5 %
4,3 %
Съдействащи дружества, невключени в извадката
4,0 %
44,4 %
4,0 %
Всички други дружества
4,3 %
51,5 %
4,3 %
(156)
Ставките на изравнителните мита за отделните дружества, посочени в настоящия регламент, бяха определени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Ето защо те отразяват положението, установено по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези митнически ставки (за разлика от митото, което се прилага в национален мащаб за „всички други дружества“) са приложими изключително за вноса на продукти с произход от Индия, които са произведени от съответните дружества, т.е. от посочените конкретни правни субекти. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително и от субекти, свързани с конкретно посочените, не могат да се ползват от тези ставки и подлежат на обмитяване по ставката, приложима за „всички други дружества“.
(157)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на изравнителното мито (например след промяна на наименованието на субекта или след създаване на нови производствени или търговски структури) следва да се изпраща до Комисията (6) заедно с цялата съответна информация, по-специално относно всяка промяна в дейностите на дружеството, свързани с производството, продажбите на местния пазар и за износ, свързани например с промяната на наименованието или с промяната в структурите за производство и продажби. При необходимост регламентът ще бъде съответно изменян посредством обновяване на списъка на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
9. РАЗГЛАСЯВАНЕ
(158)
Направените по-горе временни констатации ще бъдат съобщени на всички заинтересовани страни, които ще бъдат поканени да изложат становището си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани. Техните коментари ще бъдат анализирани и взети под внимание, когато това е обосновано, преди да бъдат направени окончателните заключения. Освен това следва да се отбележи, че направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на изравнителните мита са временни и е възможно да бъдат преразгледани при изготвянето на окончателните констатации,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно изравнително мито върху вноса на пръти от неръждаеми стомани, само получени или завършени чрез студена обработка, различни от пръти с кръгло напречно сечение с диаметър 80 mm или повече, понастоящем класирани в кодове по КН 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 и 7222 20 89, с произход от Индия.
2. Ставката на временното изравнително мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от посочените по-долу дружества, е както следва:
Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по TARIC
Chandan Steel Ltd., Мумбай, Махаращра
3,4
AXXX
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Мумбай, Махаращра
3,3
AXXX
Precision Metals, Мумбай, Махаращра
3,3
AXXX
Hindustan Inox Ltd., Мумбай, Махаращра
3,3
AXXX
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Мумбай, Махаращра
3,3
AXXX
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Тхане, Махаращра
4,3
AXXX
Дружества, изброени в приложението
4,0
AXXX
Всички други дружества
4,3
AXXX
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на обезпечение, равностойно на сумата на временното мито.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. Без да се засяга член 30 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да поискат разгласяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани от Комисията.
2. В съответствие с член 31, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета засегнатите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на неговото влизане в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за период от четири месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 22 декември 2010 година.
UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1261/2010
z dne 22. decembra 2010
o uvedbi začasne izravnalne dajatve na uvoz nekaterih palic iz nerjavnega jekla s poreklom iz Indije
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) (osnovna uredba), in zlasti člena 12 Uredbe,
po posvetovanju s Svetovalnim odborom,
ob upoštevanju naslednjega:
1. POSTOPEK
1.1 Začetek
(1)
Komisija je 1. aprila 2010 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (2) (obvestilo o začetku), objavila začetek protisubvencijskega postopka (protisubvencijski postopek) v zvezi z uvozom nekaterih palic iz nerjavnega jekla s poreklom iz Indije („Indija“ ali „zadevna država“) v Unijo.
(2)
Komisija je istega dne z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (3) (obvestilo o začetku), objavila začetek protidampinškega postopka v zvezi z uvozom nekaterih palic iz nerjavnega jekla s poreklom iz Indije v Unijo in uvedla ločeno preiskavo (protidampinški postopek).
(3)
Protisubvencijski postopek se je začel na podlagi pritožbe, ki jo je 15. februarja 2010 vložila Evropska zveza za železo in jeklo (Eurofer) (pritožnik) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo večji delež, v tem primeru več kot 25 %, celotne proizvodnje nekaterih palic iz nerjavnega jekla Unije. Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o subvencioniranju zadevnega izdelka in znatni škodi, ki je nastala zaradi tega, kar je zadostovalo za utemeljitev začetka preiskave.
(4)
Pred začetkom postopka in v skladu s členom 10(7) osnovne uredbe je Komisija indijsko vlado obvestila, da je prejela pravilno dokumentirano pritožbo o domnevnem subvencioniranem uvozu nekaterih palic iz nerjavnega jekla s poreklom iz Indije, ki povzroča materialno škodo industriji Unije. Indijska vlada je bila povabljena na posvetovanja, da se razjasni položaj glede vsebine pritožbe in da se doseže sporazumna rešitev. V tem primeru ni bila dosežena nobena sporazumna rešitev.
1.2 Strani v postopku
(5)
Komisija je proizvajalce Unije, ki so se pritožili, druge znane proizvajalce Unije, proizvajalce izvoznike, uvoznike, uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, ter indijske organe uradno seznanila z začetkom postopka. Zainteresirane strani so imele možnost, da predstavijo svoja stališča v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.
(6)
Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.
1.2.1 Vzorčenje za proizvajalce izvoznike v Indiji
(7)
Glede na veliko število proizvajalcev izvoznikov iz Indije je bilo v obvestilu o začetku za ugotavljanje subvencioniranja predvideno vzorčenje v skladu s členom 27 osnovne uredbe.
(8)
Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno in, v tem primeru izbrala vzorec, so bili proizvajalci izvozniki iz Indije pozvani, da se javijo v roku 15 dni od začetka preiskave in zagotovijo osnovne informacije o svojem izvozu in domači prodaji, o svojih natančno opredeljenih dejavnostih v zvezi s proizvodnjo zadevnega izdelka, ter imena in dejavnosti vseh povezanih družb, vključenih v proizvodnjo in/ali prodajo zadevnega izdelka med 1. aprilom 2009 in 31. marcem 2010.
(9)
Komisija se je z ustreznimi indijskimi organi posvetovala tudi glede izbire reprezentativnega vzorca.
(10)
Skupaj je potrebne informacije predložilo in se strinjalo z vključitvijo v vzorec v navedenem roku iz obvestila o začetku 22 proizvajalcev izvoznikov, vključno s skupinami povezanih družb iz Indije. 20 od teh sodelujočih družb ali skupin je poročalo o izvozu zadevnega izdelka v Unijo v obdobju preiskave. Zato je bil vzorec izbran na podlagi informacij, ki jih je predložilo teh 20 proizvajalcev izvoznikov ali skupin proizvajalcev izvoznikov.
(11)
Za proizvajalce izvoznike, ki se niso javili v prej navedenem roku ali niso pravočasno predložili zahtevanih informacij, se je štelo, da ne sodelujejo pri preiskavi. Primerjava med podatki Eurostata o uvozu in obsegom izvoza zadevnega izdelka v Unijo, o katerem je v obdobju preiskave poročalo 20 sodelujočih družb ali skupin, ki so med obdobjem preiskave zadevni izdelek izvažale v Unijo, kaže, da je bilo sodelovanje indijskih proizvajalcev izvoznikov zelo visoko.
1.2.2 Izbira vzorca sodelujočih družb iz Indije
(12)
V skladu s členom 27 osnovne uredbe je Komisija izbrala vzorec na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo, ki se ga lahko ustrezno preišče v razpoložljivem času. Izbrani vzorec sta sestavljali dve posamezni družbi in skupina družb, sestavljena iz štirih povezanih družb, ki so skupaj predstavljale več kot 63 % celotnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo.
1.2.3 Individualne preiskave družb, ki niso bile izbrane v vzorec
(13)
Proizvajalec izvoznik, ki ni bil vključen v vzorec, ker ni izpolnil meril iz člena 27(1) osnovne uredbe, je zahteval določitev individualne stopnje subvencioniranja v skladu s členom 27(3) osnovne uredbe in predložil odgovor na vprašalnik.
(14)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 12, je bil vzorec omejen na razumno število družb, ki jih je bilo mogoče preiskati v razpoložljivem času. Družbe, preiskane za namen preiskave subvencioniranja, so navedene v uvodni izjavi 22. Glede na število preveritvenih obiskov, ki jih je bilo treba opraviti v prostorih teh družb, se je menilo, da bi bile individualne preiskave preveč obremenjujoče in bi onemogočile pravočasno dokončanje preiskave.
(15)
Zato je bilo začasno sklenjeno, da zahteve za individualno preiskavo ni mogoče sprejeti.
1.2.4 Vzorčenje proizvajalcev Unije
(16)
Glede na veliko število proizvajalcev Unije je bilo v obvestilu o začetku za ugotavljanje škode predvideno vzorčenje v skladu s členom 27 osnovne uredbe.
(17)
Razen osmih pritožnikov se ni javil noben drug proizvajalec in zagotovil osnovnih informacij o svojih dejavnostih v zvezi z zadevnim izdelkom v obdobju preiskave, kot je določeno v obvestilu o začetku. Izmed teh osmih proizvajalcev je bil izbran vzorec štirih družb na podlagi reprezentativnosti obsega prodaje, raznolikosti vrst izdelkov in lokacije v Uniji. Komisija se je o izbiri vzorca posvetovala s pritožnikom in zadevnimi proizvajalci.
(18)
Štirje vzorčeni proizvajalci Unije so predstavljali 62 % celotne proizvodnje industrije Unije v obdobju preiskave.
1.2.5 Vzorčenje uvoznikov
(19)
Glede na veliko število uvoznikov, ki jih pritožba zadeva, je bilo v obvestilu o začetku predvideno tudi vzorčenje za uvoznike v skladu s členom 27 osnovne uredbe. Štirje uvozniki so zagotovili zahtevane informacije in se strinjali z vključitvijo v vzorec v navedenem roku iz obvestila o začetku. Glede na majhno število uvoznikov, ki so se javili, je bilo sklenjeno, da se vzorčenje ne uporabi.
(20)
Komisija je vprašalnike poslala vsem stranem, za katere je znano, da jih to zadeva, in vsem drugim družbam, ki so se javile v rokih iz obvestila o začetku. Vprašalniki so bili tako poslani indijski vladi, vzorčenim proizvajalcem izvoznikom v Indiji, vzorčenim proizvajalcem Unije, štirim uvoznikom iz Unije, ki so se odzvali na vzorčenje, in vsem uporabnikom, za katere je znano, da jih preiskava zadeva.
(21)
Komisija je prejela odgovore od indijske vlade, vzorčenih proizvajalcev izvoznikov, proizvajalca izvoznika, ki je zahteval individualno preiskavo, vzorčenih proizvajalcev Unije in enega uvoznika. Od uporabnikov ali drugih zainteresiranih strani v postopku ni prejela nobenega odgovora. Poleg tega je večji delež proizvajalcev Unije predložil zahtevane splošne podatke za analizo škode.
(22)
Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so jih predložile zainteresirane strani in so se ji zdele potrebne za začasno določitev subvencioniranja, nastale škode in interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih indijske vlade v Delhiju, vlade Maharaštre v Mumbaju, regionalnega urada indijske vlade v Mumbaju in v naslednjih družbah:
proizvajalci v Uniji
-
Aceros Inoxidables Olarra SA, Španija, in povezane prodajne družbe
-
Rodaciai SPA, Italija, in povezane prodajne družbe
-
Roldan SA, Španija, in povezane prodajne družbe
-
Ugitech France SA, Francija, in povezane prodajne družbe
proizvajalci izvozniki v Indiji
-
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharaštra
-
Chandan Steel Ltd., Mumbai, Maharaštra
Skupina Venus:
-
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharaštra
-
Precision Metals, Mumbai, Maharaštra
-
Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharaštra
-
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharaštra.
1.3 Obdobje preiskave
(23)
Preiskava subvencioniranja in škode je zajela obdobje od 1. aprila 2009 do 31. marca 2010 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od leta 2007 do konca obdobja preiskave (obravnavano obdobje).
2. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
2.1 Zadevni izdelek
(24)
Zadevni izdelek zajema palice iz nerjavnega jekla, hladno oblikovane ali hladno dodelane, brez nadaljnje obdelave, razen palic s krožnim prečnim prerezom in premerom 80 mm ali več s poreklom iz Indije (zadevni izdelek), trenutno uvrščen v oznake KN 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 in 7222 20 89.
2.2 Podobni izdelek
(25)
Preiskava je pokazala, da imajo izdelki, proizvedeni in prodani na domačem trgu Indije, ki so vključeni v to preiskavo, enake osnovne fizikalne, kemijske in tehnične lastnosti ter uporabe kot izdelki, ki se iz te države izvažajo v Unijo. Podobno imajo izdelki, ki jih industrija Unije proizvaja in prodaja na trgu Unije, enake osnovne fizikalne, kemijske in tehnične lastnosti ter uporabe kot izdelki, ki se iz zadevne države izvažajo v Unijo. Zato se začasno obravnavajo kot podobni izdelki v smislu člena 2(c) osnovne uredbe.
3. SUBVENCIONIRANJE
3.1 Uvod
(26)
Na podlagi informacij iz pritožbe in odgovorov na vprašalnik Komisije so bile preiskane naslednje sheme, ki domnevno vključujejo dodeljevanje subvencij:
(a)
shema za preložitev plačila uvoznih dajatev (Duty Entitlement Passbook Scheme);
(b)
shema za vnaprejšnje odobritve (Advance Authorisation Scheme);
(c)
shema za podporo izvozu investicijskega blaga (Export Promotion Capital Goods Scheme);
(d)
shema izvozno usmerjenih obratov (Export Oriented Units Scheme);
(e)
shema izvoznih kreditov (Export Credit Scheme).
(27)
Zgoraj naštete sheme od (a) do (d) temeljijo na Zakonu o zunanjetrgovinskem poslovanju (razvoj in ureditev) iz leta 1992 (št. 22 iz leta 1992), ki je začel veljati 7. avgusta 1992 (Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju). Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju indijski vladi dovoljuje izdajanje uradnih obvestil o izvozni in uvozni politiki. Ta so povzeta v dokumentih „Zunanjetrgovinska politika“, ki jih vsakih pet let izda ministrstvo za trgovino in jih redno posodablja. Na OP te preiskave se nanašata dva dokumenta, tj. „Zunanjetrgovinska politika 2004-2009“ in „Zunanjetrgovinska politika 2009-2014“. Poleg tega indijska vlada postopke, ki urejajo zunanjetrgovinsko politiko 2004-2009 in zunanjetrgovinsko politiko 2009-2014, določa tudi v „Priročniku o postopkih, Zvezek I“ („HOP I 2004-2009“ oziroma „HOP I 2009-2014“). Tudi Priročnik o postopkih se redno posodablja.
(28)
Shema izvoznih kreditov, navedena zgoraj v točki (e), temelji na oddelkih 21 in 35A Zakona o bančništvu iz leta 1949, ki Indijski centralni banki (ICB) dovoljuje usmerjanje komercialnih bank na področju izvoznih kreditov.
3.2 Shema za preložitev plačila uvoznih dajatev (DEPBS)
(a) Pravna podlaga
(29)
DEPBS je podrobno opisana v poglavju 4.3 Zunanjetrgovinske politike 2004-2009 in Zunanjetrgovinske politike 2009-2014 ter poglavju 4 HOP I 2004-2009 in HOP I 2009-2014.
(b) Upravičenost
(30)
Do te sheme je upravičen vsak proizvajalec izvoznik ali trgovec izvoznik.
(c) Praktično izvajanje DEPBS
(31)
Izvoznik lahko zaprosi za kredite DEPBS, ki so izračunani kot delež vrednosti izvoženih izdelkov iz te sheme. Takšne stopnje DEPBS so indijski organi določili za večino izdelkov, vključno z zadevnim izdelkom. Določene so na podlagi standardnih normativov input-output (standard input-output norms - SION) ob upoštevanju domnevne uvozne količine surovin v izvoženem izdelku in učinka carin na take domnevne količine uvoza, ne glede na to, ali so bile uvozne dajatve dejansko plačane ali ne.
(32)
Za upravičenost do ugodnosti iz te sheme mora družba izvažati. Ko pride do izvoznega posla, mora izvoznik indijskim organom izdati deklaracijo, ki navaja, da izvoz poteka na podlagi DEPBS. Za izvoz blaga indijski organi med postopkom odpreme izdajo izvozno odpremnico. Ta dokument med drugim vsebuje znesek DEPBS kredita, ki se dodeli za izvozni posel. Na tej točki je izvozniku znana ugodnost, ki jo bo prejel. Ko carinski organi izdajo izvozno odpremnico, indijska vlada ne more več odločati o dodelitvi kredita DEPBS.
(33)
Ugotovljeno je bilo, da se v skladu z indijskimi računovodskimi standardi krediti DEPBS po obračunskem načelu lahko knjižijo kot prihodek na poslovnem računu, ko je izpolnjena obveznost izvoza. Taki krediti se lahko uporabljajo za plačilo carinskih dajatev na poznejši uvoz kakršnega koli blaga, razen investicijskega blaga in blaga, pri katerem pri uvozu obstajajo omejitve. Blago, uvoženo s takimi krediti, se lahko proda na domačem trgu (ob plačilu prometnega davka) ali uporabi v druge namene. Krediti DEPBS se lahko prosto prenašajo in so veljavni 12 mesecev od datuma izdaje.
(34)
Vloge za kredite DEPBS se predložijo elektronsko in lahko zajemajo neomejeno število izvoznih poslov. Dejansko za oddajo vlog za kredite DEPBS ni strogih rokov. Elektronski sistem, ki se uporablja za upravljanje DEPBS, ne izključuje samodejno izvoznih transakcij zunaj rokov za oddajo vlog iz poglavja 4.47 HOP I 2004-2009 in 2009-2014. Poleg tega, kot je jasno določeno v poglavju 9.3 HOP I 2004-2009 in 2009-2014, je vloge, prejete po izteku rokov za oddajo vlog, vedno mogoče upoštevati ob uvedbi manjše kazenske takse (tj. 10 % upravičenega zneska).
(35)
Ugotovljeno je bilo, da sta to shemo v OP uporabljali dve družbi v vzorcu, Chandom Steel in družbe iz skupine Venus.
(d) Sklepne ugotovitve o DEPBS
(36)
DEPBSzagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Kredit DEPBS je finančni prispevek indijske vlade, saj bo kredit na koncu uporabljen za pokritje uvoznih dajatev, kar zmanjšuje prihodek indijske vlade od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega kredit DEPBS pomeni ugodnost za izvoznika, ker izboljša njegovo likvidnost.
(37)
Poleg tega je DEPBS zakonsko pogojena z opravljenim izvozom in zato specifična, proti njej pa se lahko v skladu s prvim pododstavkom člena 4(4)(a) osnovne uredbe uvedejo izravnalni ukrepi.
(38)
Ta shema ne more veljati za dovoljen sistem povračila dajatev ali nadomestni sistem povračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe, saj ne izpolnjuje pravil iz točke (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in pravila za povračila) in Priloge III (opredelitev in pravila za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Izvoznik ni nikakor zavezan v proizvodnem procesu dejansko porabiti blago, uvoženo brez dajatev, znesek kredita pa ni izračunan glede na dejansko uporabljene surovine. Poleg tega ne obstaja sistem ali postopek, ki bi potrdil, katere surovine so porabljene v proizvodnem postopku izvoženega izdelka in ali je prišlo do presežnega plačila uvoznih dajatev v smislu točke (i) Priloge I ter Priloge II in Priloge III osnovne uredbe. Izvoznik je tudi upravičen do ugodnosti v okviru DEPBS ne glede na to, ali sploh uvaža surovine. Za pridobitev subvencije zadošča, da izvoznik zgolj izvaža blago, ne da bi dokazal, da so bile uvožene kakršne koli surovine. Tako so izvozniki, ki vse svoje surovine nabavljajo lokalno in ne uvažajo nobenega blaga, ki se lahko uporablja kot surovine, še vedno upravičeni do subvencij po DEPBS.
(e) Izračun višine subvencije
(39)
V skladu s členom 3(2) in členom 5 osnovne uredbe je bil znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izračunan glede na ugodnost prejemnika, ki je bila ugotovljena v OP. V tem smislu je veljalo, da je subvencija podeljena prejemniku takrat, ko se izvede izvozni posel na podlagi te sheme. V tistem trenutku se lahko indijska vlada odpove carinam, kar predstavlja finančni prispevek v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ko carinski organi izdajo izvozno odpremnico, ki med drugim navaja znesek kredita DEPBS, ki se dodeli za ta izvozni posel, indijska vlada nima pravice odločati o tem, ali se subvencija dodeli. Glede na navedeno se šteje za ustrezno, da se ugodnosti v okviru DEPBS izračunajo kot vsote kreditov, prejetih za vse izvozne transakcije v okviru te sheme v OP.
(40)
Kadar so bili predloženi upravičeni zahtevki, so bile pristojbine za pridobitev subvencije v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete od tako pridobljenih kreditov, pri čemer je znesek subvencije postal števec. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za celotne prihodke od izvoza med OP kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija pogojena z izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, pridelane, izvožene ali prepeljane količine.
(41)
Stopnja subvencije, ugotovljena v OP za zadevne družbe v okviru te sheme, se je gibala med 1,5 % in 3,4 %.
3.3 Shema vnaprejšnjih odobritev (AAS)
(a) Pravna podlaga
(42)
Shema je podrobno opisana v odstavkih od 4.1.1 do 4.1.14 Zunanjetrgovinske politike 2004-2009 in Zunanjetrgovinske politike 2009-2014 ter poglavjih od 4.1 do 4.30 priročnika HOP I 2004-2009 in HOP I 2009-2014.
(b) Upravičenost
(43)
Shemo AAS sestavlja šest podshem, kakor je podrobneje opisano v uvodni izjavi (44). Navedene podsheme se med drugim razlikujejo v obsegu upravičenosti. Proizvajalci izvozniki in trgovci izvozniki, „vezani“ na spremljajoče proizvajalce, so upravičeni do AAS za fizični izvoz in podshem AAS za letne potrebe. Proizvajalci izvozniki, ki oskrbujejo končnega izvoznika, so upravičeni do AAS za vmesne dobave. Glavni izvajalci, ki oskrbujejo kategorije „predvidenega izvoza“, navedene v odstavku 8.2 Zunanjetrgovinske politike 2004-2009, kot so dobavitelji izvozno usmerjenih obratov (EOU), so upravičeni do izvozne podsheme, predvidene v okviru AAS. Vmesni dobavitelji proizvajalcev izvoznikov pa so upravičeni do subvencij za „predvideni izvoz“ po podshemah vnaprejšnje pripustitve naročil (Advance Release Order - ARO) in vzajemnega notranjega akreditiva (back to back inland letter of credit).
(c) Praktično izvajanje
(44)
Vnaprejšnje odobritve se lahko izdajo za:
(i) fizični izvoz: to je glavna podshema. Omogoča dajatev prost uvoz surovin za proizvodnjo določenega nastalega izvoznega izdelka. „Fizični“ v tem okviru pomeni, da mora izvozni izdelek zapustiti ozemlje Indije. Nadomestilo za uvoz in obveznost izvoza, vključno z vrsto izvoznega izdelka, sta določena v dovoljenju;
(ii) letno potrebo: taka odobritev ni vezana na določen izvozni izdelek, temveč na širšo skupino izdelkov (npr. kemični in sorodni izdelki). Imetnik dovoljenja lahko - do določene mejne vrednosti, določene glede na pretekle izvozne rezultate - brez dajatev uvaža vse surovine, ki se uporabljajo pri proizvodnji vseh izdelkov, ki spadajo v takšno skupino izdelkov. Če uporablja surovine, ki so oproščene dajatev, se lahko odloči za izvoz katerega koli izdelka, ki spada v takšno skupino izdelkov;
(iii) vmesne dobave: ta podshema zajema primere, v katerih nameravata dva proizvajalca izdelovati en izvozni izdelek in si razdeliti proizvodni proces. Proizvajalec izvoznik, ki izdeluje vmesni izdelek, lahko brez dajatev uvaža surovine in za ta namen prejme AAS za vmesne dobave. Končni izvoznik dokonča proizvodnjo in je dolžan izvoziti končni izdelek;
(iv) predvideni izvoz: ta podshema omogoča glavnemu izvajalcu brez dajatev uvažati surovine, potrebne za proizvodnjo blaga, ki se kot „predvideni izvoz“ prodajo kategorijam kupcev, navedenih v odstavku 8.2(b) do (f), (g), (i) in (j) Zunanjetrgovinske politike 2004-2009. Indijska vlada trdi, da se predvideni izvoz nanaša na posle, pri katerih dobavljeno blago ne zapusti države. Številne kategorije dobav veljajo za predvideni izvoz, če je blago izdelano v Indiji, npr. dobava blaga izvozno usmerjeni enoti (EOU) ali družbi, ki ima sedež v posebni ekonomski coni (SEZ);
(v) vnaprejšnja pripustitev naročil (ARO): imetnik AAS, ki namerava pridobivati surovine iz domačih virov namesto z neposrednim uvozom, jih lahko pridobiva z ARO. V takem primeru je vnaprejšnja odobritev validirana kot ARO in potrjena domačemu dobavitelju ob dobavi v njej določenih izdelkov. S potrditvijo ARO je domači dobavitelj upravičen do ugodnosti predvidenega izvoza, kakor so določene v odstavku 8.3 Zunanjetrgovinske politike 2004-2009 (tj. AAS za vmesne dobave/predvideni izvoz, povračila za predvideni izvoz in vračila končne trošarine). Mehanizem ARO vrača davke in dajatve dobavitelju, namesto da bi jih vračal končnemu izvozniku v obliki povračila/vračila dajatev. Vračilo davkov/dajatev se lahko uveljavlja za domače in uvožene surovine;
(vi) vzajemni notranji akreditiv: ta podshema ponovno zajema domače dobave imetniku vnaprejšnje odobritve. Imetnik vnaprejšnje odobritve lahko pri banki odpre notranji akreditiv v korist domačega dobavitelja. Banka potrdi odobritev za neposreden uvoz samo za vrednosti in količine domačih, ne pa uvoženih izdelkov. Domači proizvajalec je upravičen do subvencij za predvideni izvoz, kakor je določeno v odstavku 8.3 Zunanjetrgovinske politike 2004-2009 (tj. AAS za vmesne dobave/predvideni izvoz, povračila za predvideni izvoz in vračila končnih trošarin).
(45)
Med OP sta na podlagi AAS dve družbi prejeli koncesijo, povezano z zadevnim izdelkom. Ti dve družbi sta uporabili eno od podshem, tj. AAS za fizični izvoz. Zato ni treba določiti možnosti uvedbe izravnalnega ukrepa za preostale neuporabljene podsheme.
(46)
Za namene preverjanja, ki ga izvajajo indijski organi, je imetnik vnaprejšnje odobritve zakonsko zavezan voditi „verodostojno in ustrezno poslovno knjigo porabe in brez dajatev uvoženega/brez trošarin nabavljenega blaga“ v določeni obliki (poglavji 4.26 in 4.30 ter Dodatek 23 k HOP I 2004-2009 in HOP I 2009-2014), tj. dejansko evidenco porabe. To evidenco mora preveriti zunanji pooblaščeni računovodja/stroškovni računovodja, ki izda potrdilo, da so bile predpisane evidence in ustrezna računovodska dokumentacija pregledane ter da so informacije, predložene v skladu s Prilogo 23, v vseh pogledih resnične in pravilne.
(47)
V zvezi s podshemami, ki so jih med OP uporabljale zadevne družbe, tj. za fizični izvoz indijska vlada določi vrednost in količino nadomestila za uvoz in obveznosti izvoza, kar je navedeno v odobritvi. Poleg tega morajo vladni uslužbenci med uvozom in izvozom na odobritev vpisati ustrezne posle. Količino uvoza, dovoljenega v okviru AAS, določi indijska vlada na osnovi standardnih input-output normativov (SION), ki obstajajo za večino izdelkov, vključno z zadevnim izdelkom.
(48)
Uvožene surovine niso prenosljive in jih je treba uporabiti za proizvodnjo nastalega izvoznega izdelka. Obveznost izvoza mora biti izpolnjena v določenem časovnem roku po izdaji dovoljenja (24 mesecev z možnostjo dveh podaljšanj za 6 mesecev).
(49)
Preiskava je pokazala, da zahteve glede preverjanja, ki so jih določili indijski organi, niso bile upoštevane ali še niso bile preizkušene v praksi.
(50)
Ena izmed preiskovanih družb ni vzdrževala sistema, na podlagi katerega bi se lahko preverilo, katere surovine so bile porabljene v proizvodnji izvoženega izdelka in v kakšnem obsegu, kakor to določa Zunanjetrgovinska politika (Dodatek 23) in v skladu s Prilogo II(II)(4) k osnovni uredbi. Pravzaprav ni bilo nobenega zapisa o dejanski porabi. Spremembe v vodenju Zunanjetrgovinske politike 2004-2009, ki so začele veljati jeseni 2005 (obvezno pošiljanje evidence porabe indijskim organom v okviru postopka odkupa), se v primeru te družbe še niso uporabile. Tako se dejansko izvajanje te določbe v tej fazi ne more preveriti.
(51)
Druga družba je vzdrževala določeno evidenco proizvodnje in porabe. Vendar evidenca porabe v OP ni bila na voljo, zato je med drugim ni bilo mogoče preveriti in ugotoviti, katere surovine in v kakšnih količinah so bile porabljene pri proizvodnji izvoznega izdelka, kakor to določa Zunanjetrgovinska politika (Dodatek 23). V zvezi z zahtevami glede preverjanja iz uvodne izjave 46 družba ni vodila nobene evidence o poteku certifikacije. Načrt revizije ali kakršna koli druga dokazila o opravljeni reviziji (npr. poročilo o reviziji), evidentirane informacije o uporabljeni metodologiji in posebnih zahtevah za tako natančno delo, za katerega je potrebno podrobno tehnično znanje o proizvodnih postopkih, niso bili na voljo. Če povzamemo, se šteje, da preiskovani izvoznik ni bil sposoben dokazati, da so bile izpolnjene ustrezne določbe Zunanjetrgovinske politike.
(d) Sklepna ugotovitev o AAS
(52)
Oprostitev uvoznih dajatev je v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe subvencija, saj predstavlja finančni prispevek indijske vlade, katerega ugodnosti so uživali preiskovani izvozniki.
(53)
Poleg tega so AAS za fizični izvoz očitno zakonsko odvisne od opravljenega izvoza in se zato štejejo za specifične ter se proti njim lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s prvim pododstavkom člena 4(4)(a) osnovne uredbe. Brez izvozne obveznosti družba ne more uživati ugodnosti iz teh shem.
(54)
Poleg tega se v tem primeru uporabljena podshema ne more šteti za dovoljeni sistem povračila dajatev ali sistem nadomestnega povračila v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ne izpolnjuje pravil iz točke (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in pravila za povračila) in Priloge III (opredelitev in pravila za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Indijska vlada ni učinkovito uporabljala svojega sistema ali postopka preverjanja, da bi lahko potrdila, ali in v kakšnih količinah so bile surovine porabljene pri proizvodnji izvoznega izdelka (Priloga II(II)(4) osnovne uredbe in, v primeru nadomestnih shem povračil, Priloga III (II)(2) osnovne uredbe). Tako je potrjeno, da SION za zadevni izdelek niso bili dovolj natančni in sami ne morejo predstavljati sistema preverjanja dejanske porabe, ker zasnova teh standardov indijski vladi ne omogoča dovolj natančnega preverjanja količin surovin, ki so porabljene v izvozni proizvodnji. Indijska vlada tudi ni izvedla nadaljnje preiskave na podlagi dejanske količine surovin, čeprav bi to ob odsotnosti učinkovitega sistema preverjanja (Priloga II(II)(5) in Priloga III (II)(3) k osnovni uredbi) morala storiti.
(55)
Proti tej podshemi se torej lahko uvedejo izravnalni ukrepi.
(e) Izračun višine subvencije
(56)
Zaradi neobstoja dovoljenih sistemov povračila dajatev ali nadomestnih sistemov povračil pomeni subvencija, proti kateri se lahko uvede izravnalni ukrep, odpust skupnih uvoznih dajatev, ki se običajno zaračunajo ob uvozu surovin. Glede tega je ugotovljeno, da osnovna uredba ne določa le izravnave za „presežni“ odpust dajatev. V skladu s členom 3(1)(a)(ii) in Prilogo I(i) osnovne uredbe je mogoče izravnati presežne odpuste dajatev le, če so izpolnjeni pogoji iz prilog II in III k osnovni uredbi. Toda v obravnavanem primeru ti pogoji niso bili izpolnjeni. Če ustrezen postopek spremljanja ni vzpostavljen, se navedena oprostitev za sheme povračil ne uporablja in se uporablja normalno pravilo za izravnavanje zneska neplačanih dajatev (izpada prihodka), ne pa domnevni presežni odpust. Kakor je določeno v prilogah II (II) in III (II) k osnovni uredbi, za izračun presežnega odpusta ni zadolžen preiskovalni organ. Nasprotno, v skladu s členom 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe mora preiskovalni organ samo zbrati zadostne dokaze, da zavrne domnevno ustreznost sistema preverjanja.
(57)
Znesek subvencije za družbe, ki so uporabljale AAS, je bil izračunan na podlagi opuščenih uvoznih dajatev (osnovna carina in posebna dodatna carina) za material, ki je bil uvožen v skladu s podshemo med OP (števec). V skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe so bile pristojbine, ki so nujno potrebne za pridobitev subvencije, odštete od zneska subvencije, kadar so bili za to vloženi upravičeni zahtevki. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za prihodke od izvoza zadevnega izdelka med OP kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, pridelane, izvožene ali prepeljane količine.
(58)
Stopnja subvencije, ugotovljena za OP za zadevne družbe v okviru te sheme, je bila 0,8 % oziroma 1,5 %.
3.4 Shema za podporo izvozu investicijskega blaga (EPCGS)
(59)
Preiskava je pokazala, da sta v OP to shemo uporabljali dve družbi ali skupini družb v vzorcu. Vendar je bilo ugotovljeno, da so bile prejete spodbude zanemarljive. Zato je Komisija ugotovila, da v tej preiskavi za to shemo ni potrebna nadaljnja ocena uvedbe izravnalnih ukrepov.
3.5 Shema izvozno usmerjenih obratov (EOUS)
(60)
Ugotovljeno je bilo, da ima ena izmed družb v vzorcu status izvozno usmerjenega obrata in je v OP prejemala subvencije.
(a) Pravna podlaga
(61)
Podrobni opisi sheme EOU so v poglavju 6 Zunanjetrgovinske politike 2004-2009 in Zunanjetrgovinske politike 2009-2014 ter poglavju 6 HOP I 2004-2009 in HOP I 2009-2014.
(b) Upravičenost
(62)
Z izjemo izključno trgovskih družb so lahko v EOUS načeloma vključena vsa podjetja, ki izvažajo svojo celotno proizvodnjo blaga in storitev. Podjetja v industrijskem sektorju morajo izpolnjevati minimalen investicijski prag osnovnih sredstev, da so lahko upravičena do EOUS.
(c) Praktično izvajanje
(63)
Izvozno usmerjeni obrati se lahko nahajajo in ustanovijo kjer koli v Indiji.
(64)
Zahtevek za status EOU mora vsebovati podatke za prihodnjih pet let, med drugim o načrtovanih proizvodnih količinah, pričakovani vrednosti izvoza, uvoznih zahtevah in domačih potrebah. Če organi sprejmejo zahtevek družbe, se pogoji za sprejetje posredujejo družbi. Sporazum o priznanju statusa EOU družbe velja pet let. Sporazum se lahko obnovi za nadaljnja obdobja.
(65)
Ključna obveznost izvozno usmerjenega obrata, kot je določeno v Zunanjetrgovinski politiki 2004-2009 in Zunanjetrgovinski politiki 2009-2014, je doseči neto devizni zaslužek, kar pomeni, da mora biti v referenčnem obdobju (5 let) skupna vrednost izvoza višja od skupne vrednosti uvoza blaga.
(66)
Izvozno usmerjeni obrati so upravičeni do naslednjih koncesij:
(i)
oprostitev uvoznih dajatev za vse vrste blaga (vključno z investicijskim blagom, surovinami in potrošnim blagom), ki so potrebne za izdelavo, proizvodnjo in predelavo ali so s tem povezane;
(ii)
oprostitev trošarin za blago, nabavljeno na domačem trgu;
(iii)
povračilo centralnega prometnega davka, plačanega na lokalno nabavljeno blago;
(iv)
možnost prodaje dela proizvodnje na domačem trgu do 50 % vrednosti FOB izvoza, pri čemer se upoštevajo pozitivni neto zaslužki deviznih sredstev ob plačilu koncesijskih dajatev, tj. trošarin na dokončane izdelke;
(v)
delno povračilo dajatve, plačane za gorivo, ki je bilo nabavljeno pri domačih naftnih družbah;
(vi)
oprostitev davka na dohodek, ki običajno velja za dobičke od izvoza v skladu z oddelkom 10B Zakona o davku na dohodek, za obdobje 10 let od začetka delovanja;
(67)
Obrate, ki delujejo po teh shemah, nadzorujejo carinski uslužbenci.
(68)
Zakonsko so zavezane v določeni obliki voditi ustrezno poslovno knjigo celotnega uvoza, porabe in uporabe vsega uvoženega materiala ter opravljenega izvoza v skladu z ustreznim odstavkom priročnika HOP 2009-2014. Ti dokumenti se s četrtletnimi in letnimi poročili o napredku periodično predložijo pristojnim organom.
(69)
Vendar se „v nobenem primeru od izvozno usmerjenega obrata ne sme zahtevati, da vsako uvozno pošiljko uskladi s svojim izvozom, transferji v druge obrate, prodajo DTA ali zalogami“, kot navaja ustrezni oddelek priročnika HOP I 2009-2014.
(70)
Domača prodaja se odpremi in registrira s postopkom samocertificiranja. Postopek odpreme izvoznih pošiljk izvozno usmerjenega obrata nadzoruje carinski/trošarinski uslužbenec.
(71)
V tem primeru je EOUS uporabljal eden od sodelujočih izvoznikov v vzorcu. Ta sodelujoči izvoznik je shemo uporabljal za uvoz surovin, potrošnega blaga in investicijskega blaga brez uvoznih dajatev, domačo nabavo blaga brez trošarin, prejemanje povračila prometnega davka ter prodajo dela proizvodnje na domačem trgu. Sodelujoči izvoznik je tako koristil vse ugodnosti, navedene v točki od (i) do (vi) uvodne izjave 66. Vendar je glede oprostitve davka v skladu z oddelkom 10B Zakona o davku na dohodek preiskava pokazala, da od 1. aprila 2010 družba ni več upravičena do te oprostitve. Zato določbe o oprostitvi davka na dohodek za izvozno usmerjene obrate v okviru te preiskave niso bile nadalje obravnavane.
(d) Sklepne ugotovitve o EOUS
(72)
Oprostitve izvozno usmerjenega obrata treh vrst uvoznih dajatev („osnovne carine“, „carine na davek za izobraževanje“ in „davka za višje srednješolsko izobraževanje“) in povračilo prometnega davka so finančni prispevek indijske vlade v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Prihodek vlade, ki bi brez te sheme zapadel v plačilo, je opuščen in tako izvozno usmerjenemu obratu omogoča dodelitev ugodnosti v smislu člena 3(2) osnovne uredbe, ker ta izboljšuje likvidnost, saj ji ni treba plačati dajatev, ki bi običajno zapadle, in dobi povrnjen prometni davek.
(73)
Oprostitev trošarin in ustreznih dajatev na uvoz (EED) pa ne vodi v izpad prihodka, ki je sicer pričakovan. Če bi bile trošarine in dodatna carina plačane, bi bile lahko uporabljene kot kredit za prihodnje dajatve (tako imenovani „mehanizem CENVAT“), kar je sistem, primerljiv z DDV, ki indijskim družbam omogoča, da davek za nakup izravnajo z davki, ki jih plačujejo za prodajo. Zato te dajatve niso dokončne. Z uporabo kredita „CENVAT“ dokončna dajatev bremeni le dodano vrednost, ne pa tudi surovine.
(74)
Tako samo oprostitev osnovne carine, carine na davek za izobraževanje, davka za višje srednješolsko izobraževanje in povračilo centralnega prometnega davka predstavljajo subvencije v smislu člena 3 osnovne uredbe. Zakonsko so odvisni od opravljenega izvoza in se zato štejejo za specifične in kot subvencije, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s prvim pododstavkom člena 4(4)(a) osnovne uredbe. Izvozni cilj izvozno usmerjenega obrata, kot je določen v poglavju 6.1 Zunanjetrgovinske politike 2009-2014, je osnovni pogoj za pridobitev spodbud.
(e) Izračun zneska subvencije
(75)
Skladno s tem je ugodnost, proti kateri se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, enaka odpustu uvoznih dajatev (osnovna carina, carina na davek za izobraževanje in davek za višješolsko izobraževanje), ki običajno zapadejo v plačilo ob uvozu, kot tudi povračilu centralnega prometnega davka, ki so nastali med OP.
(i) Oprostitev uvoznih dajatev (osnovna carina, carina na davek za izobraževanje, davek za višješolsko izobraževanje), povračilo centralnega prometnega davka za surovine in potrošno blago
(76)
Znesek subvencije za izvoznika, ki je izvozno usmerjeni obrat, je bil izračunan na podlagi opuščenih izvoznih dajatev (osnovna carina, carina na davek za izobraževanje, davek za višješolsko izobraževanje) za surovine, uvožene za izvozno usmerjen obrat v celoti, in prometnega davka, povrnjenega med OP. Pristojbine, potrebne za pridobitev subvencije, so bile v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete od te vsote, tako dobljeni znesek subvencije pa določen kot števec. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za ustrezen izvozni promet v OP kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija odvisna od opravljenega izvoza in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prepeljane količine. Skupna stopnja subvencije, določena za EOUS za zadevno družbo, znaša 4,3 %.
(ii) Oprostitev uvoznih dajatev (osnovna carina, carina na davek za izobraževanje, davek za višješolsko izobraževanje) za investicijsko blago
(77)
Investicijsko blago ni fizično vključeno v končno blago. V skladu s členom 7(3) osnovne uredbe se subvencija za zadevno družbo izračuna na osnovi višine neplačanih carin na uvoženo investicijsko blago med obdobjem, ki odraža normalno amortizacijo takega investicijskega blaga v eni izmed preiskovanih družb. Tako izračunan znesek velja za OP in je bil popravljen z dodatkom obresti za to obdobje, da izraža vrednost ugodnosti med tem obdobjem in tako določi celotno ugodnost iz te sheme za prejemnika. V skladu s členom 7(2) in členom 7(3) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za ustrezen izvozni promet v OP kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija odvisna od opravljenega izvoza in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prepeljane količine. Tako določena stopnja subvencije za zadevno družbo je bila zanemarljiva.
3.6 Shema izvoznih kreditov (ECS)
(a) Pravna podlaga
(78)
Podrobnosti te sheme so določene v Master Circular DBOD št. DIR.(Exp).BC 01/04.02.02/2007-08 (izvozni kredit v tuji valuti/rupijah) in Master Circular DBOD št. DIR.(Exp).BC 09/04.02.02/2008-09 (izvozni kredit v tuji valuti/rupijah) indijske centralne banke (ICB), ki sta naslovljena na vse komercialne banke v Indiji.
(b) Upravičenost
(79)
Do te sheme so upravičeni proizvajalci izvozniki in trgovci izvozniki.
(c) Praktično izvajanje
(80)
ICB na podlagi te sheme določa najvišje obrestne mere za izvozne kredite v indijskih rupijah in v tuji valuti, ki so obvezne in jih lahko komercialne banke zaračunajo izvozniku. ECS vključuje dve podshemi, shemo izvoznih kreditov pred odpremo (kredit za embaliranje), ki zajema kredite izvozniku za financiranje nakupa, predelave, izdelave, embaliranja in/ali odpreme blaga pred izvozom, in shemo izvoznih kreditov po odpremi, ki zagotavlja posojila za obratni kapital z namenom financiranja izvoznih terjatev. ICB bankam tudi nalaga, da določen znesek svojih neto bančnih kreditov namenijo za financiranje izvoza.
(81)
Zaradi Master Circulars ICB lahko izvozniki pridobijo izvozne kredite po preferencialnih obrestnih merah v primerjavi z obrestnimi merami za običajne komercialne kredite (gotovinske kredite), ki so določene izključno v skladu s tržnimi pogoji. Razlika med obrestnimi merami se lahko zmanjša za družbe z dobro boniteto. Dejansko bi lahko družbe z dobro boniteto pridobile izvozne in gotovinske kredite po enakih pogojih.
(82)
Ugotovljeno je bilo, da je ena od družb med OP uporabljala to shemo.
(d) Sklepna ugotovitev o ECS
(83)
Preferencialne obrestne mere kredita ECS, ki jih določajo Master Circulars ICB iz uvodne izjave 78, lahko znižajo stroške obresti izvoznika v primerjavi s stroški kredita, ki so določeni izključno po tržnih pogojih, in v tem primeru prenesejo ugodnost na takega izvoznika v smislu člena 3(2) osnovne uredbe. Izvozno kreditiranje samo po sebi ni varnejše od domačega financiranja. Dejansko običajno velja za bolj tvegano in višina zahtevane varščine za določen kredit, ne glede na objekt financiranja, je izključno tržna odločitev komercialne banke. Razlike v obrestnih merah glede na različne banke so posledica metodologije, ki jo ICB uporablja za določanje najvišjih obrestnih mer za vsako komercialno banko posebej.
(84)
Kljub dejstvu, da preferencialne kredite na podlagi ECS dodeljujejo komercialne banke, je ta subvencija finančni prispevek vlade v smislu člena 3(1)(a)(iv) osnovne uredbe. V tem smislu je treba poudariti, da niti člen 3(1)(a)(iv) osnovne uredbe niti Sporazum o subvencijah in izravnalnih ukrepih ne zahtevata bremenitve javnih računov, npr. povračila indijske vlade komercialnim bankam, da bi se določila subvencija, temveč le odredbo vlade za izvajanje funkcij iz točk (i), (ii) ali (iii) člena 3(1)(a) osnovne uredbe. ICB je javni organ, ki zato spada pod opredelitev „vlada“, kot je določeno v členu 2(b) osnovne uredbe. Je v stoodstotni lasti vlade, zasleduje cilje javnega reda, npr. monetarno politiko, njeno upravo pa imenuje indijska vlada. ICB usmerja zasebne organe v smislu druge alinee člena 3(1)(a)(iv) osnovne uredbe, ker so komercialne banke vezane na njene pogoje, med drugim na najvišje dovoljene obrestne mere za izvozne kredite, določene v Master Circulars ICB, poleg tega pa ICB tudi določa, da morajo komercialne banke določen znesek svojih neto bančnih kreditov usmeriti v financiranje izvoza. Ta usmeritev komercialne banke zavezuje k izvajanju funkcij iz člena 3(1)(a)(i) osnovne uredbe, v tem primeru zagotavljanju posojil v obliki preferencialnega financiranja izvoza. Tak neposredni prenos sredstev v obliki posojil pod določenimi pogoji bi bil običajno v pristojnosti vlade in ta praksa se na noben bistven način ne razlikuje od praks, ki jih običajno izvajajo vlade v smislu člena 3(1)(a)(iv) osnovne uredbe. Ta subvencija se šteje za specifično in je zanjo mogoče uvesti izravnalne ukrepe, saj so preferencialne obrestne mere dostopne samo za financiranje izvoznih poslov in so torej pogojene z opravljenim izvozom v skladu s prvim pododstavkom člena 4(4)(a) osnovne uredbe.
(e) Izračun zneska subvencije
(85)
Znesek subvencije je bil izračunan na podlagi razlike med obrestmi, plačanimi za izvozne kredite, uporabljene med OP, in zneskom, ki bi ga bilo treba plačati za običajne komercialne kredite, ki jih je uporabila zadevna družba. Ta znesek subvencije (števec) je bil dodeljen za skupne prihodke od izvoza med OP kot ustrezen imenovalec v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe, ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, pridelane, izvožene ali prepeljane količine.
(86)
Stopnja subvencije, ugotovljena v zvezi s to shemo med OP za družbo, znaša 0,4 %.
3.7 Znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi
(87)
Na podlagi ugotovitev, kot je povzeto v razpredelnici, se je skupni znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izražen ad valorem, gibal med 3,3 % in 4,3 %:
SHEMA→
DEPBS (4)
AAS (4)
EOU (4)
ECS (4)
Skupaj
DRUŽBA
Chandan Steel Ltd.
1,5 %
1,5 %
0,4 %
3,4 %
Skupina Venus
2,6 % do 3,4 %
0 do 0,8 %
3,3 % (5)
Viraj Profiles Vpl. Ltd.
4,3 %
4,3 %
(88)
V skladu s členom 15(3) osnovne uredbe je stopnja subvencije za sodelujoče družbe, ki niso zajete v vzorcu, 4,0 % in je izračunana na podlagi tehtanega povprečja stopnje subvencije, določene za družbe v vzorcu.
(89)
Za vse ostale izvoznike iz Indije je Komisija najprej opredelila raven sodelovanja. Kot je navedeno v uvodni izjavi 10, primerjava med podatki Eurostata o uvozu in obsegom izvoza zadevnega izdelka v Unijo, o katerem je v obdobju preiskave poročalo dvajset sodelujočih družb ali skupin, ki so med obdobjem preiskave zadevni izdelek izvažale v Unijo, kaže, da je bilo sodelovanje indijskih proizvajalcev izvoznikov zelo visoko, namreč 100 %. Glede na to visoko stopnjo sodelovanja je stopnja subvencije za vsa nesodelujoča podjetja določena na ravni podjetja z najvišjo posamezno stopnjo, tj. 4,3 %.
4. INDUSTRIJA UNIJE
4.1 Proizvodnja Unije
(90)
Za določitev obsega proizvodnje Unije je bila upoštevana proizvodnja naslednjih proizvajalcev Unije:
-
osmih proizvajalcev, v imenu katerih je bila vložena pritožba,
-
štirih proizvajalcev, ki so podprli postopek,
-
dvanajstih drugih proizvajalcev Unije, navedenih v pritožbi, ki niso bili niti pritožniki niti niso podprli postopka, niso pa nasprotovali sedanji preiskavi.
(91)
Proizvodnja Unije za namene celotne analize škode tako vključuje teh 24 družb.
4.2 Vzorčenje proizvajalcev Unije
(92)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 17, je bil izmed proizvajalcev, ki so se javili Komisiji, izbran vzorec štirih družb, in ki so, kot je navedeno v obvestilu o začetku, predložile osnovne informacije o svojih dejavnostih v zvezi z zadevnim izdelkom v obdobju preiskave.
(93)
Ti štirje vzorčeni proizvajalci Unije so predstavljali 62 % celotne proizvodnje industrije Unije v OP.
5. ŠKODA
5.1 Uvodne ugotovitve
(94)
Škoda je bila ocenjena na podlagi gibanj v zvezi s proizvodnjo, proizvodno zmogljivostjo, izkoriščenostjo zmogljivosti, prodajo, tržnim deležem in rastjo, zbranih na ravni celotne industrije Unije, in gibanj v zvezi s cenami, zaposlovanjem, produktivnostjo, dobičkonosnostjo, denarnim tokom, zmožnostjo zbiranja kapitala in naložb, zalogami, dobičkonosnostjo naložb in plačami, zbranih na ravni vzorčenih proizvajalcev Unije.
5.2 Potrošnja Unije
(95)
Potrošnja Unije v OP je bila določena na podlagi obsega prodaje vzorčene industrije Unije, podatkov o prodaji drugih proizvajalcev Skupnosti, ki jih je predložil pritožnik, podatkov o obsegu uvoza na trg Unije za obdobje med letoma 2007 in 2009, pridobljenih od Eurostata, in odgovorov na vprašalnik.
2007
2008
2009
OP
Potrošnja Unije v tonah
315 143
285 548
186 198
202 019
Indeks (2007 = 100)
100
91
59
64
(96)
V obravnavanem obdobju se je potrošnja zmanjšala za 36 %. V obdobju med letoma 2007 in 2009 se je potrošnja zmanjšala za 41 %, a se je med letom 2009 in OP povečala za 5 odstotnih točk.
(97)
Gospodarska kriza je prispevala k zmanjšanju potrošnje od leta 2008, v tem obdobju pa so se uporabniki zadevnega izdelka, kot so avtomobilska industrija, industrija gospodinjskih aparatov, kemična industrija in gradbena industrija, soočali z velikim upadom povpraševanja po njihovih izdelkih. V drugi polovici OP se je položaj na trgu začel rahlo izboljševati, kar se odraža v manjšem povečanju povpraševanja po zadevnem izdelku v primerjavi s prvo polovico OP.
5.3 Uvoz iz zadevne države v Unijo
5.3.1 Obseg in tržni delež zadevnega uvoza
2007
2008
2009
OP
Uvoz iz Indije v tonah
32 754
31 962
18 759
23 792
Indeks (2007 = 100)
100
98
57
73
Tržni delež uvoza
10,39 %
11,19 %
10,07 %
11,78 %
Indeks (2007 = 100)
100
108
97
113
(98)
Na podlagi podatkov Eurostata za obdobje med letoma 2007 in 2009 in odgovorov na vprašalnik za OP je uvoz zadevnega izdelka iz Indije sledil padajočemu gibanju potrošnje EU in se med obravnavanim obdobjem zmanjšal za 27 %. Največje zmanjšanje je bilo med letoma 2008 in 2009, ko se je uvoz zmanjšal za 41 odstotnih točk. Uvoz se je nato med letom 2009 in OP povečal za 16 odstotnih točk.
(99)
Ker je zmanjšanje manjše od zmanjšanja potrošnje Unije, se je tržni delež proizvajalcev iz Indije rahlo povečal s 10,39 % v letu 2007 na 11,78 % v OP.
5.3.2 Cene uvoza in nelojalno nižanje cen
2007
2008
2009
OP
Povprečna uvozna cena iz Indije EUR/tono
3 504
2 908
2 138
1 971
Indeks (2007 = 100)
100
83
61
56
(100)
Povprečna uvozna cena zadevnega izdelka iz Indije se je znižala za 44 %, največje znižanje pa je bilo med letoma 2008 in 2009, ko so cene padle za 22 odstotnih točk. Čeprav je znižanje sledilo padajočemu gibanju cen surovin, je treba upoštevati, da je bila med obravnavanim obdobjem povprečna uvozna cena na enoto iz Indije znatno nižja od povprečja na prodajno ceno enote industrije Unije, kar se je odražalo v velikem cenovnem pritisku na prodajne cene Unije.
(101)
Primerjava v OP med franko cenami vzorčene industrije Unije za nepovezane stranke na trgu Unije in cenami CIF meja Unije proizvajalcev izvoznikov v Indiji, ustrezno prilagojenimi glede na stroške raztovarjanja in carine, je pokazala nelojalno nižanje cen, ki se je gibalo med 16,7 % in 18,2 %.
5.4 Gospodarski položaj industrije Unije
(102)
V skladu s členom 8(4) osnovne uredbe je proučitev učinka subvencioniranega uvoza iz Indije na industrijo Unije vključevala analizo vseh ustreznih gospodarskih dejavnikov, ki so vplivali na položaj industrije od leta 2007 do OP.
5.4.1 Podatki, ki se nanašajo na celotno industrijo Unije
(a) Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
2007
2008
2009
OP
Obseg proizvodnje v tonah
296 576
262 882
159 397
170 557
Indeks (2007 = 100)
100
89
54
58
Proizvodna zmogljivost v tonah
478 174
491 016
486 755
476 764
Indeks (2007 = 100)
100
103
102
100
Izkoriščenost zmogljivosti
62 %
54 %
33 %
36 %
Indeks (2007 = 100)
100
86
53
58
(103)
Med letom 2007 in OP se je celotna proizvodnja industrije Unije zmanjšala za 42 %, proizvodna zmogljivost pa je ostala stabilna, zaradi česar se je stopnja izkoriščenosti zmogljivosti znižala za 26 odstotnih točk. Zmanjšanje proizvodnje je bilo večje od zmanjšanja potrošnje Unije, ki se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 36 %.
(b) Obseg prodaje, tržni delež
2007
2008
2009
OP
Prodaja EU v tonah
255 300
230 344
154 602
164 191
Indeks (2007 = 100)
100
90
61
64
Tržni delež (% potrošnje Unije)
81 %
81 %
83 %
81 %
Indeks (2007 = 100)
100
100
102
100
(104)
Obseg prodaje podobnega izdelka industrije Unije se je po prodaji prvi neodvisni stranki na trgu Unije v obravnavanem obdobju zmanjšal za 36 %, največje zmanjšanje pa je bilo med letoma 2008 in 2009, ko je prodaja upadla za 29 odstotnih točk. Prodaja se je nato med letom 2009 in OP povečala za 3 odstotne točke.
(105)
Tržni delež industrije Unije je v obravnavanem obdobju ostal stabilen na ravni približno 81 %.
(c) Rast
(106)
Ker sta se potrošnja Unije in obseg prodaje industrije Unije v obravnavanem obdobju zmanjšala za 36 %, je tržni delež industrije Unije ostal stabilen pri 81 %.
(d) Višina dejanske stopnje subvencioniranja
(107)
Glede na obseg, tržni delež in cene subvencioniranega uvoza iz Indije vpliva dejanskih stopenj subvencioniranja na industrijo Unije ni mogoče obravnavati kot zanemarljivega.
5.4.2 Podatki, ki se nanašajo na vzorčene proizvajalce Unije
(a) Zaloge
(108)
Industrija Unije v glavnem proizvaja po naročilu, zato zaloge ne morejo biti pomemben kazalec škode. Gibanja zalog so zgolj informativne narave. Spodnji podatki se nanašajo samo na vzorčene družbe in pomenijo obseg zalog ob koncu vsakega obdobja.
2007
2008
2009
OP
Končne zaloge v tonah
25 315
27 736
24 032
19 730
Indeks (2007 = 100)
100
110
95
78
(109)
Obseg zalog se je med obravnavanim obdobjem zmanjšal za 22 %, kot odstotek proizvodnje pa so se zaloge povečale s 16 % na 19,5 %.
(b) Povprečne cene na enoto na trgu Unije in proizvodni stroški
2007
2008
2009
OP
Povprečna prodajna cena industrije Unije (EUR)
4 478
3 615
2 507
2 521
Indeks (2007 = 100)
100
81
56
56
Proizvodna cena na enoto
4 003
3 408
2 900
2 773
Indeks (2007 = 100)
100
85
72
69
(110)
Povprečne cene na enoto prodaje vzorčene industrije Unije nepovezanim strankam na trgu Unije so se med letom 2007 in OP znižale za 44 %, največje znižanje pa je bilo med letoma 2008 in 2009, ko so cene padle za 25 odstotnih točk. Del tega znižanja je bil posledica upada proizvodnih stroškov na enoto zadevnega izdelka, ki so se v obravnavanem obdobju znižali za 31 %. Upad stroškov na enoto je v glavnem povzročilo znižanje cen surovin. To znižanje je bilo nekoliko spremenjeno s povečanjem deleža fiksnih stroškov na proizvedeno enoto zaradi manjše izkoriščenosti zmogljivosti.
(c) Zaposlovanje, produktivnost in stroški dela
2007
2008
2009
OP
Število zaposlenih oseb
1 044
1 007
947
885
Indeks
100
97
91
85
Produktivnost (v tonah/zaposlenega)
149
141
97
115
Indeks
100
94
65
77
Povprečni stroški dela na zaposlenega
47 686
48 062
47 131
49 972
Indeks
100
101
99
105
(111)
Število zaposlenih se je v obravnavanem obdobju zmanjšalo za 15 % zaradi racionalizacije dejavnosti industrije Unije.
(112)
Povprečni stroški dela na zaposlenega so se v obravnavanem obdobju povečali za 5 %. To povečanje je naravno in je nižje od stopnje inflacije v obravnavanem obdobju. Poleg tega je treba opozoriti, da stroški dela ne predstavljajo pomembnega dela celotnih stroškov proizvodnje palic iz nerjavnega jekla.
(d) Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala
2007
2008
2009
OP
Dobičkonosnost prodaje EU (% neto prodaje)
9,5 %
3,5 %
-12,8 %
-7,9 %
Indeks
100
37
- 135
-83
Denarni tok (EUR)
44 464 193
13 280 433
-12 678 708
-3 063 190
Indeks
100
30
-29
-7
Naložbe (1 000 EUR)
18 085 847
15 714 829
4 341 909
4 198 607
Indeks (2007 = 100)
100
87
24
23
Donosnost naložb
101 %
25 %
-50 %
-33 %
Indeks (2007 = 100)
100
25
-49
-32
(113)
Dobičkonosnost industrije Unije je bila določena tako, da se je čisti dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka izrazil kot odstotek prihodkov od te prodaje. V obravnavanem obdobju se je dobičkonosnost znatno zmanjšala in z dobička v višini 9 % v letu 2007 padla na izgubo v višini 8 % v OP. Dobiček je najbolj padel med letoma 2008 in 2009, tj. za več kot 16 odstotnih točk.
(114)
Neto denarni tok, ki ga je ustvaril podobni izdelek, se je v obdobju od leta 2007 do OP zmanjšal za 107 %.
(115)
V obravnavanem obdobju so se letne naložbe v proizvodnjo podobnega izdelka zmanjšale za 77 %.
(116)
Dobičkonosnost naložb, izražena kot dobiček v odstotku neto knjigovodske vrednosti naložb, je sledila negativnemu gibanju dobičkonosnosti, saj se je znižala za 134 odstotnih točk.
(117)
Ni bilo znakov, da bi imela industrija Unije v obravnavanem obdobju težave pri zbiranju kapitala.
5.5 Sklepna ugotovitev o škodi
(118)
Skoraj vsi kazalci škode v zvezi z industrijo Unije so se v obravnavanem obdobju razvijali negativno.
(119)
Potrošnja Unije se je zmanjšala za 36 %, obseg prodaje industrije Unije se je zmanjšal za 36 % in izkoriščenost zmogljivosti se je zmanjšala za 42 %. Prodajne cene na enoto vzorčenih proizvajalcev Unije so se znižale za 44 %, na manj, kot znašajo stroški. Sledili so znižanju cen uvoza iz Indije, da bi ohranili določen obseg prodaje in proizvodnje in tako pokrili fiksne stroške.
(120)
Dobičkonosnost je z dobička v letu 2007 v višini 9,5 % v OP padla na izgubo v višini skoraj 8 %. Naložbe, denarni tok in dobičkonosnost naložb so prav tako sledili negativnemu gibanju, saj so se naložbe v obravnavanem obdobju zmanjšale za 77 %, denarni tok za 107 %, dobičkonosnost naložb pa za 246 odstotnih točk.
(121)
Samo en kazalec, tj. tržni delež industrije Unije, je ostal stabilen na ravni 81 %.
(122)
Glede na navedeno se sklene, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 8(5) osnovne uredbe.
6. VZROČNOST
6.1 Uvod
(123)
V skladu s členom 8(5) in členom 8(6) osnovne uredbe je Komisija proučila, ali je subvencionirani uvoz iz Indije povzročil škodo proizvajalcem Unije v taki meri, da jo je mogoče opredeliti kot znatno. Poleg subvencioniranega uvoza so bili preverjeni tudi drugi znani dejavniki, ki bi lahko hkrati povzročali škodo proizvajalcem Unije, da bi se zagotovilo, da morebitna škoda, ki bi jo povzročili ti drugi dejavniki, ni bila pripisana subvencioniranemu uvozu.
6.2 Učinek subvencioniranega uvoza
(124)
Znižanje uvoznih cen za 44 % v obravnavanem obdobju in visoke stopnje nelojalnega nižanja cen, ugotovljene v OP, ki so se gibale med 16,7 % in 18,2 %, so sovpadali s poslabšanjem gospodarskega položaja industrije Unije.
(125)
Zaradi stopnje subvencioniranja sodelujočih izvoznikov in nizkih cen subvencioniranega uvoza, ki so povzročile znatno nelojalno nižanje cen industrije Unije, je njihova prisotnost na trgu Unije pomembno vplivala na dodatno poslabšanje negativnega gibanja prodajnih cen na trgu Unije. Škoda, ki jo je utrpela industrija Unije, je najbolj vidna pri nizkih prodajnih cenah in visokih finančnih izgubah, ki jih je imela industrija.
(126)
Povprečne cene uvoza iz Indije so se znatno znižale, kar je industrijo Unije prisililo v nižanje cen, da bi ohranila določen prihodek in pokrila vsaj fiksne stroške, vendar s cenami, ki povzročajo izgube. Zato se je finančni položaj industrije Unije od leta 2008 močno poslabšal.
(127)
Na podlagi navedenega se začasno sklene, da je imel subvencionirani uvoz iz Indije, ki je med OP povzročil znatno nelojalno znižanje cen v industriji Unije, odločilno vlogo pri škodi, ki jo je utrpela industrija Unije, kar se odraža v njenem slabem finančnem položaju in poslabšanju večine kazalcev škode.
6.3 Učinek drugih dejavnikov
(128)
Drugi dejavniki, preverjeni v okviru vzročnosti, so gospodarska kriza, gibanje potrošnje EU, stroški proizvodnje, uvoz iz drugih tretjih držav in opravljeni izvoz vzorčene industrije Unije.
6.3.1 Gospodarska kriza, gibanje potrošnje EU in stroški proizvodnje
(129)
Gospodarska kriza je prispevala k zmanjšanju potrošnje in vplivala na cenovni pritisk. Nizko povpraševanje po nekaterih palicah iz nerjavnega jekla se je odražalo v zmanjšanju proizvodnje industrije Unije in prispevalo k negativnemu vplivu na prodajne cene.
(130)
V normalnih gospodarskih razmerah in odsotnosti močnega cenovnega pritiska subvencioniranega uvoza bi industrija Unije lahko imela nekaj težav pri spopadanju z zmanjšanjem potrošnje in posledičnim zvišanjem fiksnih stroškov proizvodnje zaradi nizke izkoriščenosti zmogljivosti, s katero se je soočala med letom 2007 in OP. Vendar je subvencionirani uvoz povečal učinek gospodarske krize in med letom 2009 in OP onemogočil prodajo po ceni, enaki ali višji od prodajne.
(131)
Na podlagi navedenega se zdi, da je zmanjšanje povpraševanja EU, povezano z gospodarsko krizo, s katero se je soočal ta sektor, prispevalo k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije. Vendar se šteje, da to ne prekine vzročne zveze, ugotovljene v zvezi s poceni subvencioniranim uvozom iz Indije.
6.3.2 Uvoz iz drugih tretjih držav
2007
2008
2009
OP
Uvoz iz drugih tretjih držav v tonah
27 089
23 242
12 837
14 036
Indeks
100
86
47
52
Tržni delež iz drugih tretjih držav
8,60 %
8,14 %
6,89 %
6,95 %
Indeks
100
95
80
81
Povprečna cena uvoza
4 820
4 487
3 756
3 501
Indeks
100
93
78
73
(132)
Na podlagi podatkov Eurostata se je obseg uvoza nekaterih palic iz nerjavnega jekla s poreklom iz drugih tretjih držav, ki jih ta preiskava ne zadeva, v Unijo v obravnavanem obdobju zmanjšal za 48 %. Pripadajoči tržni delež drugih tretjih držav se je zmanjšal za 19 %.
(133)
Povprečne cene tega uvoza so bile višje od cen indijskih proizvajalcev izvoznikov in cen industrije Unije. Zato se začasno sklene, da uvoz iz tretjih držav ni prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije.
6.3.3 Izvoz vzorčene industrije Unije
2007
2008
2009
OP
Izvoz v tonah
10 850
9 158
5 440
6 299
Indeks
100
84
50
58
Prodajna cena na enoto v EUR
4 452
3 728
2 495
2 388
Indeks
100
84
56
54
(134)
V obravnavanem obdobju se je obseg izvoza vzorčene industrije Unije zmanjšal za 42 %, prodajna cena na enoto pa za 46 %. Čeprav je ta izvoz obsegal samo 6 % celotne prodaje v OP, ni mogoče izključiti, da ni imel negativnega učinka na industrijo Unije. Vendar se glede na majhen obseg uvoza šteje, da ta učinek ni dovolj velik, da bi prekinil vzročno zvezo med subvencioniranim uvozom in ugotovljeno škodo.
6.4 Sklep o vzročni zvezi
(135)
Preiskava je pokazala, da drugi znani dejavniki, kot so uvoz iz drugih tretjih držav, izvoz industrije Unije in zmanjšanje potrošnje, niso bili odločilni vzrok za škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
(136)
Zaradi časovnega sovpadanja subvencioniranega uvoza iz Indije in ugotovljenega nelojalnega nižanja cen na eni strani ter poslabšanje položaja industrije Unije na drugi strani je bilo ugotovljeno, da je subvencioniran uvoz povzročil znatno škodo industriji Unije v smislu člena 8(5) osnovne uredbe.
7. INTERES UNIJE
7.1 Splošni premisleki
(137)
V skladu s členom 31 osnovne uredbe se je proučevalo, ali kljub začasni ugotovitvi škodljivega subvencioniranja obstajajo utemeljeni razlogi za, da sprejetje ukrepov v tem posebnem primeru ni v interesu Unije. Obravnavali so se vpliv možnih ukrepov za vse strani, vključene v ta postopek, in posledice nesprejetja ukrepov.
7.2 Interes industrije Unije
(138)
Industrija Unije trpi škodo zaradi subvencioniranega uvoza zadevnega izdelka iz Indije. Opozoriti je tudi treba, da je večina gospodarskih kazalnikov industrije Unije med obravnavanim obdobjem pokazala negativno gibanje. Ob upoštevanju narave škode (tj. precejšnje izgube), je videti, da se ob odsotnosti ukrepov ne bo mogoče izogniti nadaljnjemu in znatnemu slabšanju položaja industrije Unije.
(139)
Pričakuje se, da bo uvedba ukrepov preprečila nadaljnja izkrivljanja in ponovno vzpostavila pošteno konkurenco na trgu.
(140)
Če ukrepi ne bi bili uvedeni, bi bile cene še naprej nižje od stroškov, dobički proizvajalcev Unije pa bi se še naprej manjšali. To dolgoročno ne bi bilo vzdržno. Glede na nastale izgube in visoko stopnjo naložb v proizvodnjo je mogoče pričakovati, da večina proizvajalcev brez uvedbe ukrepov Unije ne bo mogla povrniti svojih naložb.
(141)
Poleg tega bo uvedba izravnalnih ukrepov pomagala ohranjati zaposlovanje, saj je industrija Unije sestavljena iz srednje velikih in velikih družb, razpršenih po vsej Uniji.
(142)
Zato se začasno sklene, da bi bila uvedba izravnalnih dajatev v interesu industrije Unije.
7.3 Interes uvoznikov
(143)
Vsi uvozniki, znani Komisiji, so bili pozvani, da se javijo in zagotovijo osnovne informacije o svojih dejavnostih v zvezi z zadevnim izdelkom. Na izvedbo vzorčenja so se odzvali štirje uvozniki. Vprašalniki so bili poslani vsem štirim uvoznikom, odgovoril pa je samo eden. Preveritveni obisk v prostorih uvoznika s sedežem v Nemčiji je predviden v poznejši fazi preiskave.
(144)
V primeru uvedbe izravnalnih dajatev ni izključeno, da se bo raven uvoza s poreklom iz zadevne države znižala in tako vplivala na gospodarski položaj uvoznikov. Vendar bi moralo kakršno koli zvišanje cen uvoza zadevnega izdelka na uvoznike vplivati le tako, da bi se obnovila konkurenca na trgu Unije, uvoznikom pa ne bi smelo preprečiti prodaje zadevnega izdelka. Poleg tega bi moral majhen delež stroškov zadevnega izdelka v celotnih stroških končnih uporabnikov uvoznikom omogočiti lažji prenos morebitnega zvišanja cen na stranke. Na podlagi tega je bilo začasno sklenjeno, da uvedba izravnalnih dajatev verjetno ne bo imela resnega negativnega učinka na položaj uvoznikov v Uniji.
7.4 Interes uporabnikov
(145)
Vprašalniki so bili poslani vsem stranem, ki so bile v pritožbi navedene kot uporabniki. Odgovorila ni nobena od dvajsetih družb.
(146)
Opozoriti je treba, da se zadevni izdelek uporablja v različne namene, vključno z avtomobilsko industrijo in proizvajalci gospodinjskih aparatov, za medicinske in laboratorijske instrumente itd. Vendar so uporabniki v tem postopku posredniške družbe, ki proizvajajo in dobavljajo sestavne dele za zgoraj navedene namene. Na podlagi tega se pričakuje, da bodo ti uporabniki lahko prenesli celotno ali skoraj celotno zvišanje cen zaradi uvedbe izravnalnih dajatev na končne uporabnike, ob upoštevanju, da bo za slednje učinek takih ukrepov zanemarljiv.
(147)
Zato se začasno sklene, da vpliv uvedbe izravnalnih dajatev na stroške uporabnikov ne bo znaten.
7.5 Sklep o interesu Unije
(148)
Glede na zgoraj navedeno se začasno sklene, da ni utemeljenih razlogov proti uvedbi izravnalnih dajatev na uvoz nekaterih palic iz nerjavnega jekla s poreklom iz Indije.
8. PREDLOG ZA ZAČASNE IZRAVNALNE UKREPE
8.1 Stopnja odprave škode
(149)
Glede na sklepe o subvencioniranju, škodi, vzročni zvezi in interesu Unije je treba uvesti začasne izravnalne ukrepe, da se prepreči, da bi subvencionirani uvoz še naprej povzročal škodo industriji Unije.
(150)
Za določitev ravni teh ukrepov so se upoštevale ugotovljene stopnje subvencioniranja in višina dajatve, potrebne za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Unije, ne da bi ta stopnja presegla ugotovljeno stopnjo subvencije.
(151)
Pri izračunu višine dajatve, potrebne za odpravo učinkov škodljivega subvencioniranja, je bilo sklenjeno, da morajo vsi ukrepi industriji Unije omogočiti, da pokrije svoje proizvodne stroške in ustvari dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga industrija te vrste v panogi lahko ustvarila v običajnih konkurenčnih razmerah, tj. brez subvencioniranega uvoza, od prodaje podobnega izdelka v Uniji. Šteje se, da mora dobiček, ki se lahko doseže brez subvencioniranega uvoza, temeljiti na stopnji dobička pred odbitkom davka vzorčenih proizvajalcev Unije v letu 2007. To je zadnje leto pred OP, v katerem je industrija Unije dosegla normalno stopnjo dobička. Zato se šteje, da se lahko stopnja dobička, ki znaša 9,5 % prihodka od prodaje, obravnava kot ustrezna minimalna stopnja, ki jo lahko industrija Unije po pričakovanju doseže brez škodljivega subvencioniranja.
(152)
Na podlagi tega se je izračunala neškodljiva cena za industrijo Unije za podobni izdelek. Neškodljiva cena je bila dobljena s prištetjem zgoraj navedene 9,5-odstotne stopnje dobička stroškom proizvodnje.
(153)
Potrebno povišanje cen je bilo nato določeno na podlagi primerjave tehtane povprečne uvozne cene sodelujočih proizvajalcev izvoznikov iz Indije, kakor je bila določena za izračun nelojalnega nižanja cen (glej uvodno izjavo 101), z neškodljivo ceno izdelkov, ki jih je industrija Unije med OP prodala na trgu Unije. Vse razlike, ki so bile posledica te primerjave, so bile nato izražene kot odstotek povprečne celotne uvozne vrednosti CIF.
8.2 Začasni ukrepi
(154)
Glede na navedeno se šteje, da je treba v skladu s členom 12(1) osnovne uredbe začasne izravnalne ukrepe uvesti za uvoz s poreklom iz Indije na ravni nižjih stopenj subvencij in škode v skladu s pravilom nižje dajatve.
(155)
Na podlagi navedenega so bile stopnje izravnalnih dajatev določene na podlagi primerjave med stopnjami odprave škode in stopnjami subvencij. V skladu s tem so predlagane stopnje izravnalnih dajatev naslednje:
Družba
Stopnja subvencije
Stopnja škode
Začasna stopnja subvencionirane dajatve
Chandan Steel Ltd.
3,4 %
28,6 %
3,4 %
Skupina Venus
3,3 %
45,9 %
3,3 %
Viraj Profiles Vpl. Ltd.
4,3 %
51,5 %
4,3 %
Sodelujoče nevzorčene družbe
4,0 %
44,4 %
4,0 %
Vse druge družbe
4,3 %
51,5 %
4,3 %
(156)
Stopnje izravnalnih dajatev iz te uredbe za posamezne družbe so bile določene na podlagi izsledkov te preiskave. Zato odražajo položaj teh družb med preiskavo. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki se uporablja za vse druge družbe) veljajo torej izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz Indije, ki jih proizvajajo te družbe, torej specifični pravni subjekti. Za uvožene izdelke, ki jih proizvaja katera koli druga družba, ki ni izrecno navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, se te stopnje ne morejo uporabiti in zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vsa druga podjetja“.
(157)
Zahtevke za uporabo teh stopenj dajatve za posamezne gospodarske družbe (npr. zaradi spremembe imena gospodarskega subjekta ali zaradi ustanovitve novega proizvodnega in prodajnega subjekta) je treba takoj vložiti pri Komisiji (6), skupaj s potrebnimi informacijami, zlasti o spremembi dejavnosti gospodarske družbe, ki je povezana s proizvodnjo ter domačo in izvozno prodajo, na primer v zvezi z navedeno spremembo imena ali navedeno spremembo proizvodnega in prodajnega subjekta. Če bo primerno, se bo ta uredba ustrezno spremenila s posodobljenim seznamom družb, ki so upravičene do individualnih stopenj dajatve.
9. RAZKRITJE
(158)
Navedene začasne ugotovitve bodo razkrite vsem zainteresiranim stranem, ki bodo pozvane, da pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Njihove pripombe bodo analizirane in upoštevane, če bodo utemeljene, preden bodo sprejete dokončne ugotovitve. Poleg tega je treba navesti, da so ugotovitve v zvezi z uvedbo izravnalnih dajatev za namene te uredbe začasne in se lahko ponovno preverijo zaradi dokončnih ugotovitev -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Začasna izravnalna dajatev se uvede na uvoz palic iz nerjavnega jekla, hladno oblikovanih ali hladno dodelanih, brez nadaljnje obdelave, razen palic s krožnim prečnim prerezom in premerom 80 mm ali več, trenutno uvrščenih v oznake KN 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 in 7222 20 89 ter s poreklom iz Indije.
2. Stopnja začasne izravnalne dajatve, veljavne za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve, za izdelke iz odstavka 1, ki jih proizvajajo spodaj navedene družbe, je naslednja:
Družba
Dajatev (%)
Dodatna oznaka TARIC
Chandan Steel Ltd., Mumbai, Maharaštra
3,4
AXXX
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharaštra
3,3
AXXX
Precision Metals, Mumbai, Maharaštra
3,3
AXXX
Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharaštra
3,3
AXXX
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai. Maharaštra
3,3
AXXX
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharaštra
4,3
AXXX
Družbe s seznama v Prilogi
4,0
AXXX
Vse druge družbe
4,3
AXXX
3. Sprostitev izdelka iz odstavka 1 v prosti promet v Uniji je pogojena z varščino, ki je enaka znesku začasne dajatve.
4. Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavne določbe o carinah.
Člen 2
1. Brez poseganja v člen 30 Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 lahko zainteresirane strani v enem mesecu od začetka veljavnosti te uredbe zahtevajo razkritje bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba, ter v pisni obliki izrazijo svoja stališča in zaprosijo za ustno zaslišanje pred Komisijo.
2. V skladu s členom 31(4) Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 lahko zadevne strani predložijo pripombe v zvezi z uporabo te uredbe v roku enega meseca od dneva začetka njene veljavnosti.
Člen 3
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Člen 1 te uredbe se uporablja štiri mesece.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 22. decembra 2010