РЕШЕНИЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 29 юли 2011 година
за предоставяне на поисканата от Белгия дерогация по отношение на област Фландрия по силата на Директива 91/676/ЕИО на Съвета за опазване на водите от замърсяване с нитрати от селскостопански източници
(нотифицирано под номер C(2011) 4503)
(само текстът на нидерландски език е автентичен)
(2011/489/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Директива 91/676/ЕИО на Съвета от 12 декември 1991 г. за опазване на водите от замърсяване с нитрати от селскостопански източници (1), и по-специално параграф 2, трета алинея от приложение III към нея,
като има предвид, че:
(1)
Ако количеството животински тор, което държава-членка възнамерява да използва на хектар всяка година, е различно от количеството, определено в параграф 2, втора алинея, първото изречение от приложение III към Директива 91/676/ЕИО и в буква а) от същата алинея, това количество трябва да бъде определено така, че да не възпрепятства постигането на целите, определени в член 1 от посочената директива, и трябва да е обосновано въз основа на обективни критерии, като например, в настоящия случай, продължителни вегетационни периоди и култури с високо усвояване на азот.
(2)
На 21 декември 2007 г. Комисията прие Решение 2008/64/ЕО за предоставяне на поисканата от Белгия дерогация по отношение на област Фландрия по силата на Директива 91/676/ЕИО на Съвета за опазване на водите от замърсяване с нитрати от селскостопански източници (2), с което се разрешава на Кралство Белгия да разреши в област Фландрия, при определени условия, наторяване с до 250 kg азот от животински тор на хектар годишно върху парцели с пасища и с царевица, подсята с трева, и до 200 kg азот от животински тор на хектар годишно върху парцели със зимна пшеница, последвана от междинна култура, и парцели с цвекло.
(3)
Дерогацията, предоставена с Решение 2008/64/ЕО, се отнасяше за около 3 300 земеделски производители и 83 500 ha земя и изтече на 31 декември 2010 г.
(4)
На 15 март 2011 г. Белгия подаде в Комисията искане за подновяване на дерогацията по параграф 2, трета алинея от приложение III към Директива 91/676/ЕИО по отношение на област Фландрия.
(5)
Исканата дерогация се отнася до намерението на Белгия да разреши наторяване в определени стопанства във Фландрия с до 250 kg азот от тор от пасящ добитък и обработен свински тор на хектар годишно върху парцели с пасища, с царевица, подсята с трева, и окосявани пасища или окосявана ръж, последвани от царевица, и до 200 kg азот от животински тор и обработен свински тор на хектар годишно върху парцели със зимна пшеница или тритикале, последвани от междинна култура, и парцели с цвекло.
(6)
Фландрия установи ясни цели по отношение на качеството на водите, които да бъдат постигнати през периодите на двете следващи програми за действие. По отношение на повърхностните води нормата за качество - 50 mg нитрати на литър - ще бъде постигната до 2014 г. в 84 % от точките за мониторинг в селскостопанската мрежа за мониторинг, а до 2018 г. - в 95 % от тези точки. По отношение на плитките подпочвени води, при които темповете на възстановяване са по-бавни, средната концентрация на нитрати ще намалее с 10 % през 2014 г. и с 20 % до 2018 г. спрямо средната концентрация на нитратите през 2010 г., която е 40 mg нитрати на литър. Особено внимание се обръща на хидроложки хомогенните зони, при които концентрациите на нитрати в плитките подпочвени води са средно по-високи от 50 mg нитрати на литър и при които средната концентрация ще трябва да се намалява с по 5 mg нитрати на литър за всеки период на програмата за действие.
(7)
За постигането на тези цели Фландрия прие засилена програма за действие за периода 2011-2014 г. До 2014 г. ще бъде проведен преглед на политиката, въз основа на който в програмата за действие за периода 2015-2018 г. ще бъдат предприети евентуални по-нататъшни засилени действия, за да се гарантира постигане на определените цели за качество на водите.
(8)
Законодателният акт, транспониращ Директива 91/676/ЕИО за област Фландрия - „Наредба за опазване на водите от замърсяване с нитрати от селскостопански източници“ от 22 декември 2006 г. (наричана по-долу „Наредба за животинския тор“) - е изменен (3) в съответствие с програмата за действие за периода 2011-2014 г. на 6 май 2011 г. и се прилага във връзка с настоящото решение.
(9)
Наредбата за животинския тор се прилага на цялата територия на област Фландрия.
(10)
В Наредбата за животинския тор са включени ограничения за наторяването с азот и фосфор.
(11)
Представените към уведомлението подкрепящи документи показват, че предлаганото количество от съответно 250 и 200 kg азот от животински тор на хектар годишно е обосновано въз основа на обективни критерии, включително дълги вегетационни периоди и култури с високо усвояване на азот.
(12)
След като прегледа искането Комисията смята, че предложените количества от съответно 250 и 200 kg азот от тор от пасящ добитък и обработен свински тор на хектар годишно няма да възпрепятстват постигането на целите на Директива 91/676/ЕИО, при условие че се спазват някои строги условия, които се отнасят също така и за засилените мерки, приети в програмата за действие за периода 2011-2014 г.
(13)
За да не се допусне прилагането на поисканата дерогация да доведе до интензифициране на отглеждането на животни, компетентният орган следва да гарантира ограничаване на броя на животните, които могат да бъдат отглеждани във всяко стопанство (права на емисии на хранителни вещества) в област Фландрия, в съответствие с разпоредбите на Наредбата за животинския тор.
(14)
Мерките, предвидени в настоящото решение, са в съответствие със становището на Комитета по нитратите, създаден по силата на член 9 от Директива 91/676/ЕИО,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Дерогацията, поискана от Кралство Белгия с писмо от 15 март 2011 г. от името на област Фландрия, с цел да се разреши торенето с по-голямо количество животински тор от количеството, предвидено в параграф 2, втора алинея, първо изречение от приложение III към Директива 91/676/ЕИО и в буква а) от същата алинея, се предоставя при спазване на условията, указани в настоящото решение.
Член 2
Определения
За целите на настоящото решение се прилагат следните определения:
а)
„стопанства“ означава земеделски стопанства със или без отглеждане на животни;
б)
„парцел“ означава индивидуален участък или група участъци, хомогенни по отношение на отглежданите селскостопански култури, вида на почвата и практиките за торене;
в)
„пасище“ означава постоянно или временно пасище (под временно обикновено се разбира за по-малко от четири години);
г)
„култури с голямо усвояване на азот и дълги вегетационни периоди“ означава пасища; царевица, подсята преди или след прибирането на реколтата с трева, която се коси и прибира от полето и изпълнява ролята на междинна култура; окосявани пасища или окосявана ръж, последвани от царевица; зимна пшеница или тритикале, последвани от междинна култура; захарно или кръмно цвекло;
д)
„пасящ добитък“ означава едър рогат добитък (с изключение на неотбити телета), овце, кози и коне;
е)
„обработка на животински тор“ означава преработката на свински тор в две фракции - твърда и течна, с цел подобряване на наторяването и по-добро усвояване на азота и фосфора;
ж)
„обработен тор“ означава течната фракция, получена в резултат на обработката на животински тор;
з)
„отпадна течност с ниско съдържание на азот и фосфати“ означава обработен тор с максимално съдържание на азот 1 kg на тон отпадна течност и максимално съдържание на фосфати 1 kg на тон отпадна течност;
и)
„почвен профил“ означава почвеният слой, намиращ се под нивото на земната повърхност до 0,90 m дълбочина, освен когато средното максимално водно ниво на подпочвените води е на по-малка дълбочина; в този случай профилът достига дълбочина, равна на средното максимално водно ниво на подпочвените води.
Член 3
Приложно поле
Настоящото решение се прилага на индивидуална основа за определени парцели от дадено стопанство, в които се отглеждат култури с голямо усвояване на азот и дълги вегетационни периоди, при спазване на условията, предвидени в членове 4-7.
Член 4
Ежегодно подаване на заявление и поемане на задължение
1. Земеделските производители, които искат да се възползват от дерогация съгласно настоящото решение, подават заявление до компетентните органи всяка година най-късно до 15 февруари. За 2011 г. годишното заявление се подава от земеделските производители най-късно до 15 юли.
2. Едновременно с годишното заявление, посочено в параграф 1, те се задължават писмено да спазват условията, определени в членове 5, 6 и 7.
Член 5
Обработка на животински тор
1. Твърдата фракция, получена в резултат на обработката на животинския тор, се доставя в одобрени инсталации за рециклиране с цел намаляване на миризмите и другите емисии, подобряване на агрономичните и хигиенните качества, улесняване на манипулациите и подобряване на усвояването на азот и фосфати. Рециклираният продукт не може да се употребява върху земеделски земи в област Фландрия, с изключение на паркове, зелени площи и частни градини.
2. Ползващите се от дерогация земеделски производители, които извършват обработка на животинския тор, представят ежегодно на компетентните органи данни относно количествата животински тор, изпратени за обработка, количеството и местоназначението на твърдата фракция и на обработения тор, както и относно съдържанието на азот и фосфор в тях.
3. Компетентните органи изготвят и редовно актуализират признатите методики за оценка на състава на обработения тор, измененията в състава и ефективността на обработката за всяко стопанство, ползващо индивидуална дерогация.
4. Амонякът и другите емисии от обработката на животински тор се събират и третират по начин, позволяващ да се намали въздействието върху околната среда и вредностите от инсталациите, които водят до по-високи емисии в сравнение с референтната ситуация, а именно съхранение на пресния животински тор и използването му за наторяване. С оглед постигането на тези цели се изготвя и редовно се актуализира списък на инсталациите, за които е необходимо третиране на емисиите.
Член 6
Внасяне на животински тор и други торове
1. При спазване на условията, указани в параграфи 2-11, количеството животински тор от пасящ добитък, обработен животински тор и отпадна течност с ниско съдържание на азот и фосфати, внасяно всяка година в парцелите, за които се прилага дерогация, включително количеството, внасяно от самите животни, не може да надвишава 250 kg азот на хектар годишно върху парцели, засадени със:
а)
пасища и царевица, подсята с трева;
б)
окосявани пасища, последвани от царевица;
в)
окосявана ръж, последвана от царевица,
и 200 kg азот на хектар годишно върху парцели, засадени със:
г)
зимна пшеница, последвана от междинна култура;
д)
тритикале, последвано от междинна култура;
е)
захарно или кръмно цвекло.
2. Обработеният тор, който не отговаря на изискванията за отпадна течност с ниско съдържание на азот и фосфати, може да се внася в парцели, за които се прилага дерогация, само ако съотношението азот-фосфати (N/P2O5) в него е най-малко 3,3.
3. Внасянето на отпадна течност с ниско съдържание на азот и фосфати е ограничено до максимум 15 тона на хектар.
4. Общото внесено количество азот и фосфати трябва да съответства на потребността от хранителни вещества на съответната култура и да отчита запасеността на почвата, както и повишената усвояемост на азота от животинския тор вследствие на обработката. То не може да надвишава, за всички култури и във всички случаи, максималните норми за торене с фосфати и азот, изразени като общ азот или усвоим азот, определени в програмата за действие.
5. В парцелите, за които се прилага дерогация, се забранява употребата на фосфати от изкуствени торове.
6. За всяко стопанство се води план за наторяване за цялата площ на стопанството, в който да се описва сеитбообращението и планираното внасяне на животински тор и азотно-фосфорни торове. Той трябва да бъде на разположение в стопанството за всяка календарна година най-късно до 15 февруари.
Планът за наторяване трябва да съдържа следното:
а)
броя на животните, описание на системата за складиране и съхраняване, включително вместимостта на наличните съоръжения за съхранение на животински тор;
б)
изчисление на количествата азот и фосфор от животински тор, произведени в стопанството;
в)
описание на обработката на животинския тор и очакваните характеристики на обработения животински тор;
г)
количеството, вида и характеристиките на животинския тор, доставян извън стопанството или в него;
д)
сеитбообращението и площта на парцелите с култури с голямо усвояване на азот и дълги вегетационни периоди и на парцелите с други култури;
е)
прогнозните потребности на културите от азот и фосфор за всеки парцел;
ж)
изчисление на внасяното количество азот и фосфор от животински тор във всеки парцел;
з)
изчисление на внасяното количество азот и фосфор от изкуствени и други торове във всеки парцел.
Плановете се преразглеждат най-късно до седем дни след настъпването на евентуални промени в земеделските практики, за да се гарантира тяхното съответствие с използваните земеделски практики.
7. Във всяка ферма трябва да се изготвят отчети за торенето; те включват внесените количества и времето на торене с животински тор и азотни торове.
8. Всяко стопанство, което се ползва от дерогация, трябва да разполага с резултати от анализа на почвата за съдържание на азот и фосфор. Вземането на проби и извършването на анализи трябва да се осъществява не по-късно от 1 юни и поне веднъж на всеки четири години за съдържанието на фосфор и азот за всяка площ от стопанството, която е хомогенна по отношение на сеитбообращението и почвените характеристики. Изисква се минимум по един анализ на всеки пет хектара земеделска земя.
9. Концентрацията на нитрати в почвения профил трябва да се измерва всяка година през есента, най-късно до 15 ноември, в най-малко 6 % от всички парцели, за които се прилага дерогация, и в 1 % от останалите парцели, които се използват от ползващите се с дерогация стопанства, така че да бъдат обхванати поне 85 % от тези стопанства. На всеки 2 хектара земеделска земя се изискват поне три проби, представляващи три различни почвени слоя в рамките на почвения профил.
10. Животински тор, обработен животински тор или отпадна течност с ниско съдържание на азот и фосфати с общо съдържание на азот, по-високо от 0,60 kg азот на тон, изкуствени и други торове не могат да се употребяват в парцели, за които се прилага дерогация, в периода между 1 септември и 15 февруари на следващата година.
11. Поне две трети от количеството азот от животински тор, с изключение на азота от животинския тор от пасящ добитък, трябва да се внася преди 31 май всяка година.
Член 7
Управление на земята
Земеделските производители, ползващи се с индивидуална дерогация, са длъжни да изпълняват следните мерки:
а)
пасищата върху всички видове почви, с изключение на глинестите почви, се орат напролет;
б)
пасищата върху глинести почви се орат преди 15 септември;
в)
пасищата в парцелите, за които се прилага дерогация, не могат да включват засети бобови или други растения, които усвояват азот от въздуха;
г)
разораното пасище се засява, в срок от 2 седмици след разораването, с култура с голямо усвояване на азот и не се внасят изкуствени торове през годината на разораване на постоянните пасища;
д)
междинните култури се засяват в срок от 2 седмици след прибирането на зимната пшеница или тритикалето, но не по-късно от 10 септември;
е)
междинните култури не се орат преди 15 февруари, за да се осигури постоянно растително покритие на обработваемата площ за възстановяване на есенните подпочвени загуби на нитрати и ограничаване на зимните загуби.
Член 8
Други мерки
Компетентните органи осигуряват съответствие на предоставените дерогации за торене с обработен животински тор с капацитета на одобрените инсталации за обработка на животински тор и преработка на твърдата фракция.
Член 9
Мерки относно производството и транспорта на животински тор
1. Компетентните органи гарантират спазването на ограничението за броя на животните, които могат да бъдат отглеждани във всяко стопанство (права на емисии на хранителни вещества) в област Фландрия, в съответствие с разпоредбите на Наредбата за животинския тор.
2. Компетентните органи гарантират записването на данни за транспорта на животински тор, извършван от акредитирани превозвачи, посредством географски системи за определяне на местоположението, за всички превози, считано от 1 януари 2012 г. До посочената дата компетентните органи гарантират записването на данни за транспорта на животински тор, извършван от акредитирани превозвачи от категории A 5o, A 7o, B и C съгласно членове 4 и 5 от фламандската министерска наредба от 19 юли 2007 г. (4), посредством географски системи за определяне на местоположението.
3. Компетентните органи гарантират извършването на оценка на състава на животинския тор по отношение на концентрацията на азот и фосфор преди всеки превоз. Пробите от животински тор трябва да се анализират от признати лаборатории и резултатите от анализа да се съобщават на компетентните органи и на получаващия земеделски производител.
4. Компетентните органи гарантират, че по време на превоза има налице документ, в който е посочено количеството на превозвания животински тор и неговото азотно и фосфорно съдържание.
Член 10
Наблюдение
1. Компетентните органи гарантират изготвянето и ежегодното актуализиране на карти, показващи процента на стопанствата, броя на парцелите, процента на животните, процента на земеделската земя и местното земеползване, обхванати от индивидуална дерогация във всяка община. Данните за сеитбообращенията и земеделските практики, обхванати от индивидуална дерогация, се събират и актуализират ежегодно.
2. С цел оценка на въздействието на дерогацията върху качеството на водите се поддържа мрежата за наблюдение за вземане на проби от повърхностните и плитките подпочвени води, създадена съгласно Решение 2008/64/ЕО. По време на периода на прилагане на настоящото решение не може да се намалява броят на първоначалните станции за наблюдение и не може да се променя местоположението им.
3. Провежда се засилено наблюдение във водосборните райони със селскостопански характер, разположени върху песъчливи почви.
4. Поддържат се създадените съгласно Решение 2008/64/ЕО станции за наблюдение, обхващащи поне 150 стопанства, с цел предоставяне на данни относно концентрацията на азот и фосфор в почвените води, относно минералния азот в почвения профил и съответните загуби на азот и фосфор през кореновата зона в подземните води, както и относно загубите на азот и фосфор чрез повърхностен и подпочвен отток, както при условия на ползване на дерогация, така и без ползване на дерогация. Станциите за наблюдение обхващат основните типове почва (глинеста, мергелна, песъчлива, льосова), практиките на наторяване и културите. Съставът на мрежата за наблюдение не може да се променя през целия период на прилагане на настоящото решение.
Член 11
Проверка
1. Компетентните органи следят всички заявления за дерогация да преминат през административен контрол. Когато контролът покаже, че условията, предвидени в членове 5, 6 и 7, не са изпълнени, заявителят се уведомява за това. В такъв случай заявлението му се смята за отхвърлено.
2. Следва да се въведе програма за проверки на място въз основа на анализ на риска, на резултатите от контрола от предходните години и резултатите от общия контрол на случаен принцип по отношение прилагането на законодателството, с което е транспонирана Директива 91/676/ЕИО. Проверките на място покриват поне 5 % от стопанствата, които се ползват от индивидуална дерогация, по отношение на условията, посочени в членове 5, 6 и 7 от настоящото решение. Когато проверката покаже неспазване, земеделският производител се уведомява за това. В такъв случай искането му за дерогация за следващата година се смята за отхвърлено.
3. Резултатите от измерванията, посочени в член 6, параграф 8, следва да се проверяват. Когато проверката покаже неспазване, включително надвишаване на базовата прагова стойност, определена в Наредбата за животинския тор, земеделският производител се уведомява за това и заявлението за дерогация за следващата година за парцела или парцелите се отхвърля.
4. Компетентните органи осигуряват контрол на място върху най-малко 1 % от операциите по транспорт на животински тор, въз основа на оценката на риска и резултатите от административния контрол, посочен в параграф 1. Контролът включва проверка на изпълнението на задълженията по акредитиране, оценка на придружаващите документи, проверка на произхода и местоназначението на животинския тор и вземане на проби от транспортирания животински тор. Вземането на проби от транспортирания животински тор може да се извършва, когато е уместно, по време на товаренето, с помощта на монтирани върху превозното средство съоръжения за автоматично вземане на проби. Пробите от животински тор се анализират от признати от компетентните органи лаборатории и резултатите от анализа се съобщават на изпращащия и получаващия земеделски производител.
5. На компетентните органи се предоставят необходимите правомощия и средства за проверка на спазването на дерогацията, предоставена съгласно настоящото решение.
Член 12
Докладване
Компетентните органи представят всяка година най-късно до декември, а за 2014 г. - най-късно до септември, доклад със следната информация:
а)
посочените в член 10, параграф 1 карти, показващи процента на стопанствата, процента на животните, процента на земеделската земя и местното земеползване, както и данни за сеитбообращенията и земеделските практики в ползващите се от дерогация стопанства;
б)
резултатите от наблюдението на водите, включително информация относно тенденциите в качеството на подземните и повърхностните води, както и въздействието на дерогацията върху качеството на водите, както е посочено в член 10, параграф 2;
в)
оценка на остатъчните нитрати в почвения профил през есента за парцелите, за които се прилага дерогация, и сравнение с данните за остатъчните нитрати и тенденциите в парцелите, за които не се прилага дерогация, при сходни сеитбообращения. Парцелите, за които не се прилага дерогация, следва да включват парцели, за които не се прилага дерогация, в ползващи се от дерогация стопанства, както и парцели в други стопанства;
г)
оценка на изпълнението на условията на дерогацията въз основа на проверките, извършени на равнище стопанство и парцел, и въз основа на проверките на транспорта на животински тор, както и информация относно неизрядните стопанства въз основа на резултатите от административните проверки и проверките на място;
д)
информация относно обработката на животинския тор, включително по-нататъшна преработка и използване на твърдите фракции, и подробни данни относно характеристиките на системите за обработка, тяхната ефикасност и състава на обработения животински тор;
е)
информация относно броя на стопанствата, ползващи се от дерогация, и парцелите, за които се прилага дерогация, в които са внесени обработен животински тор и отпадни течности с ниско съдържание на азот и фосфати, както и използваните количества;
ж)
посочените в член 5, параграф 3 методики за оценка на състава на обработения тор, измененията в състава и ефективността на обработката за всяко стопанство, ползващо индивидуална дерогация;
з)
посочения в член 5, параграф 4 списък на инсталациите за обработка на животински тор;
и)
резюме и оценка на данните, получени от станциите за наблюдение, посочени в член 10, параграф 4.
Член 13
Прилагане
Настоящото решение се прилага във връзка с Програмата за действие на област Фландрия за периода 2011-2014 г. (Наредба за животинския тор) и срокът на действието му изтича на 31 декември 2014 г.
Член 14
Адресат на настоящото решение е Кралство Белгия.
Съставено в Брюксел на 29 юли 2011 година.
IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE
z dne 29. julija 2011
o odobritvi odstopanja, ki ga je zahtevala Belgija na podlagi Direktive Sveta 91/676/EGS o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov in ki se nanaša na regijo Flandrija
(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 4503)
(Besedilo v nizozemskem jeziku je edino verodostojno)
(2011/489/EU)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Direktive Sveta 91/676/EGS z dne 12. decembra 1991 o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov (1) in zlasti tretjega pododstavka odstavka 2 Priloge III k Direktivi,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Če se količina živinskega gnojila, ki ga namerava država članica letno vnesti na hektar, razlikuje od količine iz prvega stavka drugega pododstavka odstavka 2 Priloge III k Direktivi 91/676/EGS in iz točke (a) navedenega pododstavka, mora biti ta količina določena tako, da ne posega v doseganje ciljev iz člena 1 navedene direktive, in upravičena glede na objektivna merila, kot so v tem primeru dolga rastna doba in posevki, ki sprejmejo veliko dušika.
(2)
Komisija je 21. decembra 2007 sprejela Odločbo 2008/64/ES, ki priznava odstopanje, ki ga je zahtevala Belgija glede regije Flandrija v skladu z Direktivo Sveta 91/676/EGS o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov (2), ki Kraljevini Belgiji dovoljuje, da v regiji Flandrija pod določenimi pogoji odobri vnos do 250 kg dušika letno iz živinskega gnojila na hektar na poljinah, na katerih se gojita trava in koruza, podsejana s travo, in do 200 kg dušika letno iz živinskega gnojila na hektar na poljinah, na katerih se goji ozimna pšenica, ki ji sledijo naknadni posevki in pesa.
(3)
Odstopanje, odobreno z Odločbo 2008/64/ES, je zadevalo približno 3 300 kmetov in 83 500 hektarjev površin ter je prenehalo veljati 31. decembra 2010.
(4)
15. marca 2011 je Belgija Komisiji predložila zahtevek za podaljšanje veljavnosti odstopanja na podlagi tretjega pododstavka odstavka 2 Priloge III k Direktivi 91/676/EGS v zvezi z regijo Flandrija.
(5)
Zahtevano odstopanje zadeva namero Belgije, da na določenih kmetijskih gospodarstvih v Flandriji dovoli vnos do 250 kg dušika letno iz gnojila pašne živine in obdelanega prašičjega gnojila na hektar na poljinah, na katerih se gojijo trava, koruza, podsejana s travo, in trava za košnjo ali rž za žetev, ki ji sledi koruza, in do 200 kg dušika letno iz živinskega gnojila in obdelanega prašičjega gnojila na hektar na poljinah, na katerih se goji ozimna pšenica ali tritikala, ki ji sledijo naknadni posevki in pesa.
(6)
Flandrija je določila jasne cilje glede kakovosti vode, ki jih je treba doseči v naslednjih dveh obdobjih akcijskega programa. Za površinske vode bo dosežen standard kakovosti 50 mg nitratov na liter v 84 % merilnih mest kmetijske mreže za spremljanje do leta 2014 in v 95 % teh mest do leta 2018. Za plitve podtalne vode, ki se počasneje obnavljajo, se po bo povprečna koncentracija nitratov zmanjšala za 10 % v letu 2014 in za 20 % do leta 2018 v primerjavi s povprečno ravnijo iz leta 2010, ki znaša 40 mg nitratov na liter. Posebna pozornost je namenjena enotnim hidrogeološkim conam, za katere so koncentracije nitratov v plitvih podtalnih vodah v povprečju višje od 50 mg na liter, za katere se bo morala povprečna koncentracija zmanjšati za 5 mg na liter v obdobju akcijskega programa.
(7)
Da bi dosegla te cilje, je Flandrija uvedla okrepljen akcijski program za obdobje v letih 2011-2014. Pregled politike bo izveden do leta 2014 na podlagi tega, kateri možni nadaljnji okrepljen ukrep bo sprejet v delovnem programu za obdobje v letih 2015-2018, da bi zagotovili doseganje določenih ciljev glede kakovosti vode.
(8)
Zakonodaja o izvajanju Direktive 91/676/EGS za regijo Flandrija -„Odredba o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov“ z dne 22. decembra 2006 (v nadaljnjem besedilu: Odredba o gnojilih) - je bila dne 6. maja 2011 spremenjena (3) v skladu z akcijskim programom za obdobje v letih 2011-2014 in se uporablja v povezavi s tem sklepom.
(9)
Odredba o gnojilih se uporablja na celotnem ozemlju regije Flandrija.
(10)
Odredba o gnojilih vključuje omejitve vnosa dušika in fosforja.
(11)
Spremni dokumenti, ki so predloženi uradnemu obvestilu, kažejo, da je predlagana količina 250 oziroma 200 kg dušika iz živinskega gnojila letno na hektar upravičena na podlagi objektivnih meril, kot so dolga rastna doba in posevki, ki sprejmejo veliko dušika.
(12)
Komisija po pregledu zahtevka meni, da predlagani količini 250 in 200 kg dušika iz gnojila pašne živine in obdelanega prašičjega gnojila letno na hektar ne bosta vplivali na doseganje ciljev iz Direktive 91/676/EGS ob upoštevanju nekaterih strogih pogojev, ki se uporabljajo poleg okrepljenih ukrepov, sprejetih v akcijskem programu za obdobje v letih 2011-2014.
(13)
Da uporaba zahtevanega odstopanja ne bi povzročila povečane reje živine, morajo pristojni organi omejiti število glav živine na posameznih kmetijah (pravice do emisije hranil) v regiji Flandrija v skladu z določbami iz Odredbe o gnojilih.
(14)
Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za nitrate, ustanovljenega v skladu s členom 9 Direktive 91/676/EGS -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Odstopanje, ki ga je zahtevala Kraljevina Belgija z dopisom z dne 15. marca 2011, v zvezi z dovoljenjem, da regija Flandrija uporabi večje količine živinskega gnojila, kot jih določa prvi stavek drugega pododstavka odstavka 2 Priloge III k Direktivi 91/676/EGS in točka (a) tega stavka, se odobri v skladu s pogoji iz tega sklepa.
Člen 2
Opredelitve pojmov
V tem sklepu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:
(a)
„kmetije“ pomeni kmetijsko gospodarstvo, na katerem se redi živina ali ne;
(b)
„poljina“ pomeni posamezno polje ali skupino polj, ki so enotna glede posevkov, tipa prsti in praks gnojenja;
(c)
„travišče“ pomeni trajno ali začasno travišče (začasno travišče običajno leži manj kot štiri leta);
(d)
„posevki z visoko porabo dušika in dolgo rastno sezono“ pomenijo travišča; koruzo, ki je pred ali po žetvi podsejana s travo, ki se pokosi in odstrani s polja ter ima vlogo naknadnega posevka; travo za košnjo ali rž za žetev, ki ji sledi koruza; ozimno pšenico ali tritikalo, ki ji sledi naknadni posevek; sladkorna ali krmna pesa,
(e)
„pašna živina“ pomeni govedo (razen telet, rejenih za meso), ovce, koze in konje;
(f)
„obdelava gnojila“ pomeni predelavo prašičjega gnojila na dve frakciji, in sicer na trdno in tekočo, ki se uporablja za izboljšanje rabe zemljišč ter povečanje izkoristka dušika in fosforja;
(g)
„obdelano gnojilo“ pomeni tekočo frakcijo, ki nastane pri obdelavi gnojila;
(h)
„odplaka z nizko vsebnostjo dušika in fosfata“ pomeni obdelano gnojilo z največjo vsebnostjo dušika 1 kg na tono odplake in z največjo vsebnostjo fosfata 1 kg na tono odplake;
(i)
„profil tal“ pomeni plast, ki sega do 0,90 m pod ravnijo tal, razen če je povprečna najvišja raven podzemne vode plitvejša; v tem primeru ta plast sega v globino povprečne najvišje ravni podzemne vode.
Člen 3
Področje uporabe
Ta sklep se uporablja individualno za določene poljine kmetije, na katerih se gojijo posevki z visoko porabo dušika in dolgo rastno sezono ter v skladu s pogoji iz členov 4 do 7.
Člen 4
Letni zahtevek in obveznosti
1. Kmetje, ki želijo koristiti odstopanje v skladu s tem izvedbenim sklepom, vsako leto vložijo zahtevek pri pristojnih organih do 15. februarja. Za leto 2011 morajo kmetje letni zahtevek vložiti do 15. julija.
2. Skupaj z letnim zahtevkom iz odstavka 1 se pisno zavežejo, da bodo izpolnjevali pogoje iz členov 5, 6 in 7.
Člen 5
Obdelava gnojila
1. Trdna frakcija, ki nastane z obdelavo gnojila, se dostavi odobrenim obratom, kjer se reciklira, s čimer se zmanjšajo vonjave in druge emisije, izboljšajo agronomske in higienske lastnosti, olajša ravnanje z njim ter poveča izkoristek dušika in fosfata. Recikliran proizvod se ne uporablja na kmetijskih površinah v regiji Flandrija, razen v parkih, na zelenicah in zasebnih vrtovih.
2. Kmetje, ki koristijo odstopanje in obdelujejo gnojilo, vsako leto predložijo pristojnim organom podatke o količini gnojila, ki je bilo poslano v obdelavo, količini in namembnem kraju trdne frakcije in obdelanega gnojila ter njuni vsebnosti dušika in fosforja.
3. Pristojni organi določijo in redno posodabljajo priznane metodologije za oceno sestave obdelanega gnojila, razlik v sestavi in učinkovitosti obdelave za vsako kmetijo, ki koristi posamezno odstopanje.
4. Amoniak in druge emisije, ki nastanejo pri obdelavi gnojila, se zberejo in obdelajo tako, da se zmanjša vpliv na okolje in obremenjevanje okolja za tiste obrate, ki povzročajo višje emisije, kot je priporočeno, in sicer s skladiščenjem in vnosom surovih živinskih gnojil v tla. Zato bo ustanovljen in redno posodabljan popis obratov, ki zahtevajo obdelavo emisij.
Člen 6
Uporaba živinskega gnojila in drugih gnojil
1. V skladu s pogoji iz odstavkov 2-11 količina gnojila pašne živine, obdelanega gnojila ter odplak z nizko vsebnostjo dušika in fosfata, ki se vsako leto vnesejo na poljine, za katere velja odstopanje, vključno z gnojilom, ki ga vnesejo same živali, ne presega 250 kg dušika letno na hektar na poljinah, na katerih se gojijo:
(a)
trava in koruza, podsejana s travo;
(b)
trava za košnjo, ki ji sledi koruza;
(c)
rž za žetev, ki ji sledi koruza
in 200 kg dušika letno na hektar na poljinah, na katerih se gojijo;
(d)
ozimna pšenica, ki ji sledi naknadni posevek;
(e)
tritikala, ki ji sledi naknadni posevek;
(f)
sladkorna ali krmna pesa.
2. Obdelano gnojilo, ki ne velja za odplako z nizko vsebnostjo dušika in fosfata, se lahko vnese samo na poljine, za katere velja odstopanje, če ima razmerje med dušikom in fosforjem (N/P2O5) najmanj 3,3.
3. Vnos odplake z nizko vsebnostjo dušika in fosfata je omejen na največ 15 ton na hektar.
4. Skupni vnos dušika in fosfata ustreza potrebam zadevnega posevka po hranilih ter upošteva količino dušika v tleh in povečano vsebnost dušika v gnojilu zaradi obdelave. Za vse posevke v nobenem primeru ne sme biti večji od standardov največjega vnosa fosfata in dušika, bodisi izraženih v skupnem dušiku ali učinkovitem dušiku, kot je določeno v akcijskem programu.
5. Uporaba fosfata iz kemičnih gnojil je prepovedana na poljinah, za katere velja odstopanje.
6. Za vsako kmetijo je treba voditi načrt gnojenja za celotno površino, v katerem je opisano kolobarjenje in načrtovani vnos živinskega gnojila ter dušikovih in fosfatnih gnojil. Pripravljen mora biti vsako koledarsko leto najpozneje do 15. februarja.
Načrt gnojenja vsebuje:
(a)
število glav živine, opis stavb in sistema skladiščenja, vključno z velikostjo prostora, ki je na voljo za skladiščenje gnojila;
(b)
izračun proizvedenega dušika in fosforja iz gnojila na kmetiji;
(c)
opis obdelave gnojila in pričakovanih lastnosti obdelanega gnojila;
(d)
količino, vrsto in lastnosti gnojila, dostavljenega zunaj kmetije ali na kmetiji;
(e)
kolobarjenje in površino poljin s posevki z visoko porabo dušika in dolgo rastno sezono ter poljin z drugimi posevki;
(f)
predvidene potrebe posevka po dušiku in fosforju na posameznih poljinah;
(g)
izračun vnosa dušika in fosforja z živinskim gnojilom na posameznih poljinah;
(h)
izračun vnosa dušika in fosforja s kemičnimi in drugimi gnojili na posameznih poljinah.
Načrte je treba popraviti najpozneje sedem dni po vsaki spremembi kmetijske prakse, da se zagotovi skladnost med načrti in dejansko kmetijsko prakso.
7. Vsaka kmetija pripravi bilanco gnojenja; vključuje vnesene količine in čas vnosa živinskega gnojila ter dušikovih gnojil.
8. Rezultati analize dušika in fosforja v prsti so dostopni za vsako kmetijo, za katero velja odstopanje. Vzorčenje in analiza za fosfor in dušik se morata izvesti najpozneje do 1. junija in vsaj enkrat na štiri leta za vsako območje kmetije, ki je enotno glede na kolobarjenje posevkov in lastnosti tal. Zahteva se vsaj ena analiza na pet hektarjev kmetijskega zemljišča.
9. Koncentracija nitratov v profilu tal se izmeri vsako leto jeseni in najpozneje 15. novembra na vsaj 6 % vseh poljin, za katere velja odstopanje, in 1 % drugih poljin, ki jih uporabljajo kmetije, ki koristijo odstopanje tako, da je vključenih vsaj 85 % teh kmetij. Na vsaka 2 hektara kmetijskega zemljišča se zahtevajo vsaj trije vzorci treh različnih plasti znotraj profila tal.
10. Gnojilo, obdelano gnojilo ali odplake z nizko vsebnostjo dušika in fosfata s skupno vsebnostjo dušika, višjo od 0,60 kg dušika na tono, kemična in ostala gnojila se ne trosijo na poljine, za katere velja odstopanje, med 1. septembrom in 15. februarjem naslednjega leta.
11. Vsaj dve tretjini dušika iz gnojila, razen dušika iz gnojila pašne živine, se vsako leto uporabita pred 31. majem.
Člen 7
Upravljanje zemljišč
Kmetje, ki koristijo posamezno odstopanje, izvajajo naslednje ukrepe:
(a)
travišča se orjejo spomladi za vse tipe tal razen glinenih tal;
(b)
travišča na glinenih tleh se orjejo pred 15. septembrom;
(c)
travišča na poljinah, za katere velja odstopanje, ne vključujejo posejanih stročnic ali drugih rastlin, ki vežejo atmosferski dušik;
(d)
posevki z visoko porabo dušika se posejejo v 2 tednih po oranju trave in gnojila se ne vnašajo v letu oranja trajnih travišč;
(e)
naknadni posevki se posejejo v 2 tednih po žetvi ozimne pšenice ali tritikale in najpozneje 10. septembra;
(f)
naknadni posevki se ne orjejo pred 15. februarjem, s čimer se zagotovi trajna pokritost obdelovalnih površin z rastlinami. S tem se pokrijejo podtalne jesenske izgube nitratov in omejijo zimske izgube.
Člen 8
Drugi ukrepi
Pristojni organi zagotovijo, da so odstopanja, odobrena za vnos obdelanega gnojila, združljiva z zmogljivostjo odobrenih obratov za obdelavo gnojila in predelavo trdne frakcije.
Člen 9
Ukrepi v zvezi s proizvodnjo in prevozom gnojila
1. Pristojni organi zagotovijo upoštevanje omejitve števila glav živine na posameznih kmetijah (pravice do emisije hranil) v regiji Flandrija v skladu z določbami iz Odredbe o gnojilih.
2. Pristojni organi zagotovijo, da se prevoz gnojila s strani akreditiranih prevoznikov beleži s sistemom geografskega določanja položaja za vse prevoze od 1. januarja 2012. Do navedenega datuma pristojni organi zagotovijo, da se prevoz gnojila s strani akreditiranih prevoznikov, ki so razvrščeni v kategorije A 5o, A 7o, B in C v skladu s členom 4 in členom 5 flamske ministrske odredbe z dne 19. julija 2007 (4), beleži s sistemom geografskega določanja položaja.
3. Pristojni organi zagotovijo, da se pred vsakim prevozom oceni sestava gnojila v zvezi s koncentracijo dušika in fosforja. Pooblaščeni laboratoriji opravijo analizo vzorcev gnojila ter sporočijo rezultate pristojnim organom in kmetu, ki prejme gnojilo.
4. Pristojni organi zagotovijo, da je dokument, ki določa količino prevažanega gnojila ter njegove vsebnosti dušika in fosforja, na voljo med prevozom.
Člen 10
Spremljanje
1. Pristojni organ zagotovi, da se oblikujejo in vsako leto posodobijo zemljevidi, ki za vsako občino prikazujejo delež kmetij, število poljin, delež živine, delež kmetijskih površin in lokalno rabo zemljišč, ki so vključeni v posamezno odstopanje. Podatki o kolobarjenju in kmetijskih praksah, ki so vključeni v posamezno odstopanje, so vsako leto zbrani in posodobljeni.
2. V skladu z Odločbo 2008/64/ES se vzpostavi mreža za spremljanje vzorčenja površinskih voda in plitvih podtalnih voda, da se oceni vpliv odstopanja na kakovost vode. Količina začetnih mest za spremljanje se v obdobju uporabe tega sklepa ne more zmanjšati in lokacija teh mest se ne more spremeniti.
3. Na kmetijskih površinah s peščenimi prstmi je spremljanje poostreno.
4. Vzdržujejo se mesta za spremljanje, ki vključujejo vsaj 150 kmetij in ki so določena v skladu z Odločbo 2008/64/ES, da se zagotovijo podatki o koncentraciji dušika in fosforja v talni vodi, mineralnem dušiku v profilu tal ter s tem povezanih izgubah dušika in fosforja skozi korenine v podzemno vodo ter o izgubah dušika in fosforja s površinskim in podzemnim odtekanjem, v skladu s pogoji odstopanja in neodstopanja. Mesta za spremljanje vključujejo glavne tipe prsti (glinasto, ilovnato, peščeno in aluvialno prst), glavne prakse gnojenja in glavne vrste posevkov. Sestava mreže za spremljanje se v času uporabe tega sklepa ne sme spreminjati.
Člen 11
Preverjanje
1. Pristojni organi zagotovijo, da so vsi zahtevki za odstopanje predmet upravnega nadzora. Če nadzor odkrije, da pogoji iz členov 5, 6 in 7 niso izpolnjeni, o tem obvestijo vlagatelja. V tem primeru velja zahtevek za zavrnjenega.
2. Program pregledov na kraju samem se vzpostavi na podlagi analize tveganja, rezultatov nadzora iz prejšnjih let in rezultatov splošnega naključnega nadzora uporabe zakonodaje o izvajanju Direktive 91/676/EGS. Pregledi na kraju samem zajemajo vsaj 5 % kmetij, ki koristijo posamezno odstopanje, z upoštevanjem pogojev iz členov 5, 6 in 7 tega sklepa. Če preverjanje pokaže neizpolnjevanje zahtev, se o tem obvesti kmeta. V tem primeru zahtevek za odstopanje naslednje leto velja za zavrnjenega.
3. Rezultati meritev iz člena 6(8) se preverijo. Če preverjanje pokaže neizpolnjevanje zahtev, vključno s tem, da je bila osnovna mejna vrednost, kot je določena v Odredbi o gnojilih, presežena, se o tem obvesti kmeta in zahtevek za odstopanje za naslednje leto za poljino ali poljine bo zavrnjen.
4. Pristojni organi zagotovijo preglede na kraju samem za vsaj 1 % dejavnosti prevoza gnojila na podlagi ocene tveganja in rezultatov upravnega nadzora iz odstavka 1. Nadzor vključuje preverjanje izpolnjevanja obveznosti glede akreditacije, oceno spremnih dokumentov, preverjanje izvora gnojila ter namembnega kraja in vzorčenja prevažanega gnojila. Kjer je to primerno, se lahko vzorčenje gnojila izvede med natovarjanjem, po potrebi z uporabo samodejnih naprav za vzorčenje gnojila, ki so nameščene na vozilih. Vzorci gnojila se analizirajo v laboratorijih, ki jih pooblastijo pristojni organi, rezultati analize pa se sporočijo kmetu, ki dobavlja gnojilo, in kmetu, ki ga prejme.
5. Pristojnim organom se dodelijo potrebna pooblastila in sredstva za preverjanje skladnosti z odstopanjem, odobrenim v skladu s tem sklepom.
Člen 12
Poročanje
Pristojni organi vsako leto do decembra in za leto 2014 do septembra predložijo poročilo, ki vključuje naslednje podatke:
(a)
zemljevide, ki prikazujejo delež kmetij, delež živine, delež kmetijskih površin in lokalno rabe zemljišč ter podatke o kolobarjenju in kmetijskih praksah na kmetijah, za katere je dovoljeno odstopanje, iz člena 10(1) tega sklepa;
(b)
rezultate spremljanja voda, vključno s podatki o trendih kakovosti vode za podtalne in površinske vode ter vpliv odstopanja na kakovost vode iz člena 10(2) tega sklepa;
(c)
oceno ostankov nitratov v profilu tal jeseni za poljine, za katere velja odstopanje, in primerjavo s podatki in trendi o ostankih nitratov na poljinah, za katere ne velja odstopanje, za enaka kolobarjenja. Poljine, za katere ne velja odstopanje, vključujejo poljine, za katere ne velja odstopanje, na kmetijah, ki koristijo odstopanje, in poljine na preostalih kmetijah.
(d)
ocenjevanje izvajanja pogojev odstopanja na podlagi nadzora na ravni kmetij in poljin ter nadzora nad prevozom gnojila in podatki, ki temeljijo na rezultatih upravnih pregledov in pregledov na kraju samem, o kmetijah, ki se ne držijo določb;
(e)
podatke o obdelavi gnojila, vključno z dodatno predelavo in uporabo trdnih frakcij, ter podrobne podatke o značilnostih sistemov obdelave, njihovi učinkovitosti in sestavi obdelanega gnojila;
(f)
podatke o številu kmetij, ki koristijo odstopanje, in poljin, za katere velja odstopanje, na katere se vnašajo obdelana gnojila in odplake z nizko vsebnostjo dušika in fosfata ter o njihovih obsegih;
(g)
metodologije za oceno sestave obdelanega gnojila, razlik v sestavi in učinkovitosti obdelave za vsako kmetijo, ki koristi posamezno odstopanje iz člena 5(3);
(h)
popis obratov za obdelavo gnojila iz člena 5(4);
(i)
povzetek in oceno podatkov, pridobljenih iz mest za spremljanje iz člena 10(4).
Člen 13
Uporaba
Ta sklep se uporablja v okviru povezave z akcijskim programom za obdobje 2011-2014 za regijo Flandrija (Odredba o gnojilih) in preneha veljati 31. decembra 2014.
Člen 14
Ta sklep je naslovljen na Kraljevino Belgijo.
V Bruslju, 29. julija 2011