РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 9 януари 2012 година
относно държавна помощ SA.30584 (C 38/10, ex NN 69/10), предоставена от Унгария в полза на Malév Hungarian Airlines Zrt.
(нотифицирано под номер C(2011) 9316)
(само текстът на унгарски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2013/150/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като взе предвид решението на Комисията да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС (1), относно държавна помощ C 38/10, (ex NN 69/10) (2),
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с горепосочените разпоредби и като взе предвид техните мнения,
като имат предвид, че:
I. КОНТЕКСТ И ПРОЦЕДУРА
(1)
След няколко неуспешни опита за приватизация, през 2007 г. унгарската държава сключи споразумение за покупко-продажба с AirBridge Zrt. (наричан по-долу „AirBridge“) относно 99,95 % от акциите на националния превозвач Malév Hungarian Airlines Zrt. (наричан по-долу „Malév“). AirBridge изплати 200 милиона HUF (740 000 EUR (3)) за придобиване на акциите. Комисията получи уведомление относно споразумението за приватизация в съответствие с член 108, параграф 2 от ДФЕС, но впоследствие то беше оттеглено (4).
(2)
Вследствие на финансовите затруднения на новия собственик руската Външноикономическа банка „Внешэкономбанк“ (наричана по-долу „VEB“) придоби дял от 49,5 % в AirBridge и стана непряк акционер в Malév.
(3)
През март 2010 г. Комисията научи от прессъобщения за намерението на унгарската държава да ренационализира Malév. С електронно писмо от 2 март 2010 г. унгарските органи потвърдиха тези прессъобщения.
(4)
На 10 март 2010 г. Комисията получи жалба с електронно писмо от Wizz Air, нискобюджетен въздушен превозвач със седалище в Унгария и основен конкурент на Malév в Унгария. В тази жалба се твърди, че дружеството Malév е получило държавна помощ, която е незаконна и несъвместима с вътрешния пазар, посредством редица различни мерки. С писмо от 29 март 2009 г. Комисията препрати неповерителна версия на жалбата до унгарските органи заедно с искане за допълнителна информация. На 30 април 2010 г. Унгария представи мнения относно същността на тази жалба, като даде отговори на поставените в нея въпроси.
(5)
На среща с унгарските органи на 5 май 2010 г. същите посочиха, че възнамеряват да преструктурират въздушния превозвач. Те обаче изтъкнаха също така, че все още не знаят колко всеобхватно ще бъде това преструктуриране.
(6)
Комисията получи втора жалба (от конкурент, който не се съгласи да бъде разкрита идентичността му) на 5 октомври 2010 г., която беше препратена на унгарските органи с писмо от 21 октомври 2010 г. На 19 ноември 2010 г. унгарските органи представиха мнения относно същността на тази жалба.
(7)
На 14 юли 2010 г. и 8 октомври 2010 г. Комисията поиска допълнителна информация от унгарските органи, като отговори бяха получени на 11 август 2010 г., 16 август 2010 г., 5 октомври 2010 г., 3 ноември 2010 г. и 23 ноември 2010 г.
(8)
При тези обстоятелства на 21 декември 2010 г. Комисията взе решение за откриване на официалната процедура по разследване в съответствие с член 108, параграф 2 от ДФЕС (наричано по-долу „решението за откриване на процедура“) относно твърдението за различни мерки за държавна помощ, приведени в действие в полза на Malév.
(9)
На 24 февруари 2011 г. Унгария представи своите мнения относно решението на Комисията за откриване на процедурата.
(10)
Решението за откриване на процедурата бе публикувано в Официален вестник на Европейския съюз на 26 май 2011 г. (5) Мнения бяха получени от две заинтересовани страни: от Wizz Air на 26 юни 2011 г. и от конкурент (нежелаещ да бъде разкрита идентичността му) на 28 юни 2011 г.
(11)
На 6 юли 2011 г. Комисията препрати тези мнения на Унгария. На 5 септември 2011 г. Унгария представи мнения относно коментарите на третите страни.
(12)
След решението за откриване на процедурата в Брюксел се състояха две срещи между службите на Комисията и унгарските органи: на 10 юни 2011 г. и на 19 октомври 2011 г.
(13)
На 26 септември 2011 г. Комисията поиска допълнителна информация от унгарските органи и Унгария отговори с писмо от 25 октомври 2011 г.
II. MALÉV И РАЗГЛЕЖДАНИТЕ МЕРКИ
II.1. Дружеството
(14)
Седалището на Malév е на Международната аерогара „Ференц Лист“ в Будапеща и към настоящия момент въздушният превозвач работи с парк от 22 въздухоплавателни средства (6) до дестинации в Европа и Близкия Изток. През 2009 г. той е превозил 3,2 милиона пътници (7).
II.2. Периодът преди приватизацията от 2007 г.
(15)
Унгарските органи направиха няколко опита да приватизират Malév. През 1992 г. 35 % от акциите на Malév бяха продадени на контролиран от държавата италиански консорциум от Alitalia и Simest. През 1997 г. Alitalia-Simest продаде своя дял на консорциум от две частни унгарски банки (OTP и MKB). През 1999 г. повечето частно притежавани акции са изкупени обратно от държавата, в резултат на което държавната собственост възлиза на 97 %.
(16)
Дружеството Malév, наред с много други въздушни превозвачи, претърпя значителни щети от спада в авиационния пазар след събитията през септември 2001 г. и започна да реализира загуби (вж. таблица 1 по-долу).
(17)
В този контекст държавата отново взе решение да приватизира Malév.
II.3. Приватизацията от 2007 г. и Malév под частен контрол
II.3.1. Продажбата на AirBridge
(18)
Дружеството има нужда от рекапитализация, а държавата, като собственик, беше с ограничени възможности да финансира такава инвестиция. Поискани са оферти за Malév и в началото на 2007 г. беше решено, че най-добрата оферта е на дружеството със специална цел „AirBridge“. AirBridge предложи атрактивен и икономически осъществим бизнес план и план за преструктуриране.
(19)
На 23 февруари 2007 г. беше сключено споразумение за покупко-продажба, съгласно което 99,95 % от акциите на Malév са продадени на AirBridge. 49 % от акциите на AirBridge са били собственост на Борис Абрамович (8), руски бизнесмен, притежаващ мажоритарен дял в няколко руски авиационни компании (KrasAir и Обединени руски авиационни компании AirUnion), а 51 % - на отделни унгарски граждани. Ето защо очакванията са били, че заедно с бизнес плана и плана за преструктуриране AirBridge ще допринесе с ноу-хау и ефективно управление на Malév.
(20)
Най-съществените елементи от това споразумение са:
а)
AirBridge закупува 99,95 % от акциите на Malév за 200 милиона HUF (740 000 EUR). Не по-късно от 31 декември 2008 г. AirBridge се задължава да осигури финансиране (9) в размер на 50 милиона EUR.
б)
Заем, предоставен през 2003 г. на Malév от Унгарската банка за развитие (Magyar Fejlesztési Bank, наричана по-долу „MFB“), която е 100 % държавна собственост, в размер на 76 милиона EUR, е изваден от счетоводния баланс на Malév и прехвърлен на дружеството със специална цел на Malév (Malév Vagyonkezelő Kft., наричано по-долу „MAVA“), което е 100 % държавна собственост.
в)
Полученият през 2003 г. заем от MFB е деноминиран в EUR, гарантиран на 100 % от държавата, с лихвен процент тримесечна референтна ставка IBOR + 0,5 %. Първоначалният падеж на заема е 2013 г., като главницата трябва да бъде изплатена на една вноска на падежа. С прехвърлянето на главницата и лихвите на MAVA падежът на заема също е удължен до 2017 г.
г)
Според унгарските органи активи на стойност 76 милиона EUR са прехвърлени на MAVA заедно със заема. Тези активи включват търговската марка Malév, керосинопровод и един самолет В767. Ако Malév реализира печалба, дружеството следва да изплати на MAVA и 25 % от печалбите след данъчно облагане. AirBridge предоставя на MAVA и банкова гаранция от VEB за покриване на изплащането на заема в размер до 32 милиона EUR.
д)
Освен това Malév ще изплаща на MAVA сумата от 200 000 EUR годишно като роялти за използване на наименованието и логото „Malév“. AirBridge се задължава да продължи да използва марката и да гарантира дейността на дружеството като въздушен превозвач до 31 декември 2017 г., когато е новият падеж на заема.
е)
Malév ще вземе обратно на лизинг самолета В767 - прехвърлен на MAVA (вж. буква б) по-горе) - от MAVA за периода от 1 януари 2008 г. до 31 декември 2017 г. (10)
(21)
Назначено е ново ръководство и са въведени редица мерки за икономии и генериране на приходи. Последните включват прекратяване на превози на дълги разстояния и съкращения на персонала. Според Унгария обаче, тъй като тези мерки съвпадат с голямо увеличение на цените на горивото, те като цяло не са оказали въздействие върху рентабилността на дружеството.
(22)
Финансовото положение на Malév продължи да се влошава и 4 месеца по-късно на дружеството липсва необходимата ликвидност за изплащане на роялти за използването на търговската марка „Malév“.
(23)
Според Унгария плащанията за самолета В767, взет на лизинг от MAVA, не са „спрени“, след като Malév решава да прекрати полетите на дълги разстояния, тъй като Malév „признава“ тези задължения и е налице само закъснение на плащанията, върху което се изплащат лихви.
(24)
През втората половина на 2008 г. последиците от глобалната финансова криза започват да се усещат от Malév, както и от неговите руски партньори. Няколко от авиационните компании на г-н Абрамович изпадат в несъстоятелност. Оказва се, че самото дружество AirBridge вече не е в състояние да финансира Malév и не изпълнява задължението си да върне заема на VEB. Тъй като 49 % от акционерната собственост в AirBridge са заложени във VEB, VEB придобива тези акции. VEB посочва, че е готова да финансира и занапред Malév, но като банка, а не като собственик.
II.3.2. Продажба на Malév Ground Handling
(25)
Както бе посочено по-горе, в началото на 2009 г. финансовото положение на Malév се влошава още повече. Поради това акционерите му се обръщат към държавното холдингово дружество Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt., (наричано по-долу „MNV“) с предложението да продаде на MNV Malév Ground Handling, 100 % дъщерно дружество на Malév (наричано по-долу „Malév GH“).
(26)
Според Унгария Malév GH е било тогава и все още е, стабилно във финансово отношение предприятие.
(27)
През януари 2009 г. е подписано (и през февруари изменено) предварително споразумение за продажба, предвиждащо авансови плащания в размер на 4,3 милиарда HUF (16 милиона EUR). MNV извършва авансови плащания в полза на Malév през януари и февруари 2009 г. Тези авансови плащания подлежат на възстановяване в рамките на два работни дни, ако в резултат на правния и финансовия анализ MNV реши да не подписва окончателното споразумение за покупко-продажба. Това задължение за потенциално възстановяване е гарантирано с обезпечителни споразумения. През юли 2009 г. MNV решава в крайна сметка да прекрати сделката, с което възстановяването на покупната цена става дължимо.
(28)
Авансовото плащане не е възстановено на MNV. Лихвите, дължими по авансовите плащания, не са изплатени на MNV (11).
II.3.3. Отлагане на данъци
(29)
От януари 2007 г. до март 2010 г. унгарската Агенция за данъчен и финансов контрол (Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal, наричана по-долу „APEH“), разрешава на Malév да отложи или да разсрочи плащанията по различни видове данъчни и социалноосигурителни задължения. APEH не успява да събере просрочените задължения, считано от юли 2008 г., и дори впоследствие разрешава разсрочването на допълнителни плащания. През март 2010 г. данъчните и социалноосигурителните задължения на Malév (главница и лихви за просрочено плащане) възлизат общо на 13,7 милиарда HUF (51 милиона EUR). За цялата група Malév тази сума възлиза на 16,8 милиарда HUF (62 милиона EUR). На 11 март 2010 г. оставащият баланс по текущата сметка на Malév с APEH е уреден чрез използване на част от паричните средства, получени чрез посоченото по-долу увеличение на капитала през февруари 2010 г.
II.4. Ренационализацията от 2010 г. и Malév под държавен контрол
II.4.1. Причини, довели да ренационализацията на Malév
(30)
През 2010 г. е било невъзможно да се намерят частни инвеститори, които да придобият собствеността върху Malév от AirBridge/VEB като главен акционер. По-специално VEB не е имала намерение да финансира въздушния превозвач като стратегически инвеститор. Финансовите резултати на дружеството остават слаби, както се вижда от таблица 1 по-долу.
Таблица 1
Показатели за ефективност на Malév за периода 2003-2010 г. (милиарди HUF)
2003 г.
2004 г.
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
Печалба преди лихви, данъци и амортизация
печалба/(загуба)
(4,4)
(1,8)
(4,9)
(8,8)
(10,6)
(8,3)
(15,5)
(19,1)
Печалба преди лихви и данъци
печалба/(загуба)
(9,4)
(6,8)
(9,4)
(12,5)
(14,7)
(10,8)
(17,9)
(20,6)
Нетен резултат
печалба/(загуба)
(13,5)
(4,9)
(1,3)
(10,9)
0,7
(14,5)
(24,8)
(24,6)
Източник:
Информация, предоставена от унгарските органи, и от финансовите отчети на Malév за 2010 г.
(31)
Вместо да преминат към ликвидация унгарските органи решават да преговарят с VEB и AirBridge с цел да се опитат да подобрят търговската позиция на Malév в средносрочен до дългосрочен план.
II.4.2. Увеличение на капитала през февруари 2010 г.: замяна на дълг срещу собствен капитал и свеж капитал
(32)
На 26 февруари 2010 г. VEB, AirBridge, MNV, Malév и унгарското правителство се споразумяват за увеличение на капитала с 25,4 милиарда HUF (94 милиона EUR), осъществено отчасти чрез инжекция на свеж капитал от 20,7 милиарда HUF (77 милиона EUR) и отчасти чрез размяна на дълг срещу собствен капитал на авансово плащане в полза на Malév плюс начислени върху това лихви (вж. раздел II.3.2 по-горе), общо 4,7 милиарда HUF (17 милиона EUR). Дружеството AirBridge също заменя 1,5 милиарда HUF (5,4 милиона EUR) срещу собствен капитал. В резултат вземанията срещу Malév отпадат и предишните кредитори стават собственици на част от дружеството.
(33)
Преди увеличението наличният регистриран капитал в Malév е намален почти до нула за компенсиране на част от натрупаните загуби и за да бъде отразен фактът, че наличните акции в Malév са загубили стойността си. Регистрираният капитал на Malév е увеличен след това посредством издаване на нови акции с единична номинална стойност 0,01 HUF. Развитието състоянието на Malév по отношение на собствения капитал е показано на фигура 1 по-долу.
(34)
Сумата от 20,7 милиарда HUF (77 милиона EUR), внесена от MNV в брой, дава възможност на Malév да изплати всички данъчни задължения (вж. съображение 29 по-горе) и да стабилизира временно дейността си.
(35)
След увеличението на капитала държавата става собственик на 94,6 % от акциите на Malév, а делът на AirBridge/VEB е намален до минимум.
Фигура 1
Развитие на състоянието на Malév по отношение на собствения капитал
II.4.3. Май-август 2010 г.: Акционерни заеми и преобразуване в собствен капитал
(36)
През периода от май до август 2010 г. унгарската държава предоставя на Malév чрез MNV редица „акционерни заеми“ на обща сума 9,2 милиарда HUF (34 милиона EUR).
(37)
Първият от тези заеми през май 2010 г. е в размер на 2,16 милиарда HUF (7,9 милиона EUR). Той е описан като тригодишен акционерен заем при лихвен процент 9,97 %. Изплащането е извършено с еднократно плащане на падежа, а залог са акциите на Malév GH.
(38)
Вторият от тези заеми през юни 2010 г. в размер на 1,34 милиарда HUF (4,9 милиона EUR) е отново тригодишен акционерен заем при лихвен процент 9,97 %, изплащането е пак с еднократно плащане на падежа, а като обезщетение служи залог на акциите на Malév GН.
(39)
През август 2010 г. е предоставен трети акционерен заем в размер на 5,7 милиарда HUF (20,8 милиона EUR). Той отново е тригодишен акционерен заем при лихвен процент 9,97 %, който трябва да се изплати чрез еднократно плащане на падежа. В този случай обезпечението е под формата на залог на самолет (реактивен самолет HA-LNA CRJ).
(40)
На 24 септември тези три заема на обща стойност 9,2 милиарда HUF (33,6 милиона EUR), заедно с дължимите по тях лихви (обща сума 9,4 милиарда HUF или 34,3 милиона EUR), са преобразувани от дълг в собствен капитал в Malév и съответните обезпечения отпаднат.
II.4.4. Септември 2010 г.: допълнително увеличение на капитала и акционерен заем
(41)
На 24 септември 2010 г. MNV също увеличава капитала на Malév чрез допълнителна инжекция в размер на 5,3 милиарда HUF (19,3 милиона EUR) парични средства. По този начин акционерното участие на MNV (т.е. на държавата) в Malév се е увеличило до 96,5 %.
(42)
На същата дата държавата предоставя на Malév още един акционерен заем в размер на 5,7 милиарда HUF (20,8 милиона EUR) със срок на изплащане 3 години при лихвен процент 9,97 %. Първото лихвено плащане ставало дължимо шест месеца след датата на предоставяне на заема, а изплащането на главницата е чрез еднократна сума на падежа. Обезпечението по този заем е регистрираният залог на самолета HA-LNA CRJ със стойност на активите от около 1,8 милиарда HUF и залог на приходите от вътрешния и международния трафик на организираните в IATA туристически посредници.
III. ОБОБЩЕНИЕ НА МЕРКИТЕ, КОИТО СА ОБЕКТ НА РАЗСЛЕДВАНЕ
(43)
В решението за откриване на процедурата Комисията проучи дали посочените по-долу мерки представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
-
Мярка 1: поемането на 31 декември 2007 г. от дружество MALÉV MAVA, което е държавна собственост, на заем, предоставен през 2003 г. на Malév от MFB, банка за развитие, която е 100 % държавна собственост, възлизащ на 76 милиона EUR, заедно с някои активи на Malév. Падежът на заема е удължен най-много до 2017 г.;
-
Мярка 2: предоставянето на паричен инструмент от 4,3 милиарда HUF за една година в контекста на заплануваното (впоследствие отпаднало) закупуване от MNV на дъщерното предприятие за наземно обслужване на Malév (Malév GH), което според унгарските органи е стабилно във финансово отношение предприятие. Въпреки че сделката не е реализирана, това авансово плащане по продажната цена не е възстановено;
-
Мярка 3: отлагането на различни данъци социалноосигурителни вноски, дължими между януари 2007 г. и март 2010 г. През март 2010 г. дължимите данъци и социалноосигурителни вноски на Malév възлизат на 13,7 милиарда HUF;
-
Мярка 4: през февруари 2010 г. увеличение на капитала на MNV в размер на 25,4 милиарда HUF, реализирано частично чрез инжекция на свеж капитал от 20,7 милиарда HUF (77 милиона EUR) и частично чрез замяна на дълг срещу собствен капитал на авансовото плащане за GH (вж. мярка 2) плюс лихви на обща стойност 4,7 милиарда HUF. (Дружеството AirBridge също заменя 1,5 милиарда HUF срещу собствен капитал);
-
Мярка 5: от май до август 2010 г. три акционерни заема, възлизащи общо на 9,2 милиарда HUF и предоставени на Malév от MNV. И трите заема в HUF са с лихвен процент 9,97 % при изплащане на главницата чрез еднократна сума на падежа (и трите транша за три години). Първите два транша, възлизащи общо на 3,5 милиарда HUF (13 милиона EUR), са обезпечени от дъщерното дружество Malév GH, а третият транш от 5,7 милиарда HUF (21 милиона EUR) - със самолет (реактивен самолет HA-LNA CRJ);
-
Мярка 6: през септември 2010 г. преобразуване на тези акционерни заеми (заедно с дължимите лихви по тях) от дълг в собствен капитал в размер на 9,4 милиарда HUF;
-
Мярка 7: през септември 2010 г. допълнително увеличение на капитала в размер на 5,3 милиарда HUF в парични средства. Акционерното участие на държавата нараства на 96,5 %;
-
Мярка 8: през септември 2010 г. допълнителен акционерен заем в размер на 5,7 милиарда HUF с лихвен процент 9,97 % и погасяване на главницата чрез еднократна сума на падежа. Заемът е обезпечен чрез посочения по-горе самолет HA-LNA CRJ и залог на приходите от вътрешния и международния трафик на организираните в IATA туристически посредници.
(44)
В решението за откриване на процедурата Комисията постави също така въпроса дали тези мерки, доколкото те представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, са съвместими с вътрешния пазар с оглед на изключенията, залегнали в ДФЕС, и по-специално с Насоките на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (12) (наричани по-долу „Насоките за оздравяване и преструктуриране“).
IV. МНЕНИЯ ОТ УНГАРИЯ
(45)
В своя отговор на решението за откриване на процедурата Унгария повтори описаните по-горе факти и даде допълнителни обяснения за причините, довели до затрудненията на въздушния превозвач. Унгария потвърди също така, че Malév е отговаряло на условията за предприятие в „постоянно затруднение“ по смисъла на Насоките за оздравяване и преструктуриране, считано най-малко от второто полугодие на 2006 г.
(46)
Преди откриването на официалната процедура по разследване унгарските органи твърдяха накратко, че всички мерки отговарят на принципите за инвеститор в условията на пазарна икономика и за кредитор в условията на пазарна икономика.
(47)
Във връзка с мерките, съпътстващи продажбата на Malév на AirBridge, унгарските органи твърдяха, че тези мерки съответстват на пазара поради обезпечението, учредено като гаранция за придобиването на заема от MAVA. Що се отнася до неуспешната продажба на Malév GH, те твърдят, че на Malév не е дадено предимство, тъй като късното възстановяване на продажната цена е било адекватно обезпечено и върху продажната цена са начислени лихви. По отношение на отлагането на данъци те твърдят, че за тези суми е имало обезпечение, че са били начислени всички приложими лихви и санкции, както и че подобни отлагания са общи мерки. Относно ренационализацията на Malév унгарските органи заявяват, че са могли да изпълнят принудително вземанията си от Malév, което би довело до несъстоятелност и ликвидация на дружеството. Ако бяха направили това, те биха възстановили според тях само малка част от своите вземания (остатъка след частта, покрита от гаранцията на VEB, посочена в съображение 20 по-горе). Освен това това би предизвикало значителни отрицателни последици за националната икономика (13).
(48)
Във връзка с акционерните заеми и последвалото им преобразуване в собствен капитал на Malév държавата счита, че те не са дали предимство на Malév, тъй като тези заеми са били във всеки момент напълно обезпечени с активи, че са приложени съответстващи на пазара лихвени проценти и че при превръщането в собствен капитал са взети предвид всички дължими лихви.
(49)
Унгарските органи не представиха нови елементи след решението за откриване на процедурата. В мненията на Унгария относно решението за откриване на процедурата не се съдържат нови елементи в подкрепа на твърдението, че по своето естество мерките не са помощ, нито има информация, която да обоснове съвместимостта на приведените в действие мерки с вътрешния пазар и по-специално с Насоките за оздравяване и преструктуриране.
V. МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ
(50)
Двама конкуренти представиха мнения (вж. съображение 10 по-горе) - и двете в подкрепа на разследването на Комисията.
(51)
Конкурентът, който настоява да не се разкрива идентичността му, твърди, че някои частни инвеститори са били заинтересовани да придобият контролно участие в Malév, което доказва, че Унгария е имала реални опции като алтернатива на ренационализацията на Malév през 2010 г.
(52)
Wizz Air оценява общата пазарна стойност на активите, прехвърлени на MAVA заедно със заема на MFB (мярка 1), включително търговската марка Malév, керосинопровод и самолет В767, на не повече от 27 милиона EUR, което е значително по-малко от размера на заема. Поради това Wizz Air заключава, че тази транзакция не може да се счита за извършена на принципа на сделката между несвързани лица и че тя е дала значително предимство на Malév.
(53)
Що се отнася до отлагането на данъци (мярка 3), Wizz Air твърди, че съгласно унгарското законодателство частно предприятие във финансово състояние, подобно на това на Malév, не може нито автоматично, нито по изключение да се възползва от отлагане на данъците, подобно на разглежданото.
VI. СТАНОВИЩЕ НА УНГАРИЯ ОТНОСНО МНЕНИЯТА НА ТРЕТИТЕ СТРАНИ
(54)
След като Комисията удължи срока за отговор, на 5 септември 2011 г. Унгария отговори на тези мнения. Унгария продължава да твърди, че мерките в миналото са били оправдани въс основа на принципа на инвеститора в условията на пазарна икономика (вж. съображение 59 по-долу) и следователно не представляват държавна помощ. Според Унгария наличието на цели на държавната политика не засяга естеството на мерките, които не представляват държавна помощ.
(55)
Унгария заяви, че не е имало реални варианти и че единствено ренационализацията е позволила на унгарските органи да възвърнат пълния си оперативен контрол над Malév, като е дала възможност на националния превозвач да изпълни на практика процедурата по преструктуриране, започната от него през 2007 г. с цел да се осигури търговският успех на дружеството. Относно мярка 1 Унгария счита, че стойността на въпросните активи отговаря на стойността на заема. По отношение на мярка 3 Унгария заяви, че унгарските данъчни органи са третирали Malév като всеки друг данъкоплатец в подобно положение.
VII. НАЛИЧИЕ НА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ ПО СМИСЪЛА НА ЧЛЕН 107, ПАРАГРАФ 1 ОТ ДФЕС
VII.1. Общи бележки
(56)
За да установи дали разглежданите мерки представляват държавна помощ, Комисията трябва да прецени дали те изпълняват кумулативните условия на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Съгласно тази разпоредба „[о]свен когато е предвидено друго в Договорите, всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар.“
(57)
С оглед на тази разпоредба Комисията ще оцени дали оспорваните мерки в полза на Malév представляват държавна помощ.
(58)
По отношение на кумулативните критерии за държавна помощ в настоящия случай засягането на търговията и нарушаването на конкуренцията са безспорни и дори не бяха оспорени от унгарските органи. Malév се конкурира с други въздушни превозвачи в Европейския съюз, по-специално след влизането в сила на третия етап от либерализирането на въздушния транспорт („третия пакет“) на 1 януари 1993 г. (14) Въпросните мерки са дали възможност на Malév да продължи своята дейност, така че дружеството не е било принудено да понесе, за разлика от други конкуренти, последиците от своите слаби финансови резултати.
(59)
Що се отнася до държавните ресурси и възможността мерките да се отнесат към държавата, това също не беше оспорено от Унгария. APEH е унгарската данъчна служба и в това си качество очевидно може да бъде отнесена към държавата. MNV е държавното холдингово дружество. Неговите задължения са изложени в най-важните рамкови правила на Закона за държавните активи. MNV изпълнява решенията на правителството и на компетентния министър. Що се отнася до MAVA, това дружество също е 100 % държавна собственост (чрез MNV) и - както поясняват унгарските органи - представлява „еманация на унгарската държава“.
(60)
Колкото до избирателния характер, с изключение на мярка 3 (отлагане на изплащането на данъци), той не беше оспорен от Унгария. Мерките са имали за цел да поставят в по-благоприятно положение само едно дружество, Malév.
(61)
По-долу е представена оценка дали в разглежданите мерки има икономическо предимство в полза на Malév.
(62)
По този въпрос Комисията отбелязва, че в съответствие с утвърдените принципи на общностното право, ако допълнителен капитал бъде предложен на „предприятие“ при условия, които са по-добри от нормалните пазарни условия, това може да попадне в приложното поле на член 107, параграф 1 от ДФЕС, тъй като може да доведе до „поставяне в по-благоприятно положение“ определеното предприятие по смисъла на този член. За да определи дали е предоставено такова предимство, Комисията прилага „принципът на инвеститор в условията на пазарна икономика“. Съгласно този принцип, когато при подобни обстоятелства „частен инвеститор, който действа при нормални пазарни условия на пазарна икономика с големина, съпоставима с тази на органите, действащи в публичния сектор, може да е бил мотивиран да направи въпросната капиталова вноска“, не става въпрос за държавна помощ. Комисията трябва следователно да прецени „дали частен инвеститор би участвал във въпросната транзакция при същите условия“ (15). Поведението на хипотетичния частен инвеститор е това на предпазлив инвеститор (16), чиято цел да максимализира печалбата е съчетана с предпазливост по отношение на равнището на риска, приемливо за даден коефициент на възвръщаемост (17).
(63)
Съгласно практиката на Съда на Европейския съюз „макар действията на частния инвеститор, с които трябва да се сравнява намесата на публичния инвеститор, преследващ цели, свързани с икономическата политика, да не са непременно действия на обикновен инвеститор, който влага капитал с цел повече или по-малко краткосрочно реализиране на печалба, те трябва да бъдат поне действия на частен холдинг или на частна група от предприятия, които следват структурна обща или отраслова политика, и трябва да бъдат ръководени от перспективи за рентабилност в по-дългосрочен план (18).
(64)
Освен това „…[с]равнението между поведението на публичен и частен инвеститор трябва да бъде направено по отношение на това, какво отношение би имал частният инвеститор по време на въпросната транзакция, като се имат предвид наличната информация и предвидените развития към този момент“ (19).
(65)
Анализът и оценката на Комисията трябва да включва „всички съответни елементи на спорната транзакция и на нейния контекст“. Това включва финансовото положение на предприятието получател и на съответния пазар. Въз основа на горепосочените съображения основният въпрос, който Комисията желае да проучи, е дали предприятието е получило „икономическо предимство, което не би получило в нормални пазарни условия“ (20).
(66)
Комисията отбелязва също така, че в съответствие с установената съдебна практика принципът на инвеститор в условията на пазарна икономика се прилага и към заемите. Когато се прилага към предоставянето на заем, възниква въпросът дали частен инвеститор би предоставил заема на получателя при условията, при които той е бил действително предоставен (21).
VII.2. Оценка на съвкупността от мерки
(67)
Както вече беше посочено в решението за откриване на процедурата, за оценката на разглеждания случай се взема предвид решението по делото BP Chemicals (22). Всъщност Комисията счита, че мерките не са автономни, а са свързани по своята хронология, финансовото положение на Malév и окончателния си характер, тъй като всички те имат за цел запазване на жизнеспособността на въздушния превозвач и разрешаване на проблемите с нужната му ликвидност и недостатъчната капитализация поради понесените от дружеството загуби. В мненията си относно решението за откриване на процедурата Унгария твърди също така, че различните стъпки на „процеса“ са „неотделими“ и всички мерки са били насочени към една цел, а именно да се осигури оперативната дейност на въздушния превозвач, като се намери стратегически инвеститор.
(68)
От отговорите на Унгария стана ясно, че мерките, приложени от Унгария в полза на Malév, са мотивирани от съображения на държавната политика, а не от грижа за бъдещата рентабилност на дружеството. Унгария неколкократно подчерта провала на приватизацията и значението на Malév за националната икономика. Признато бе, че при предприемане на мерките държавата се е съобразявала с „ролята на въздушния превозвач за националната инфраструктура, пазара на труда и интереса на доставчиците“. Унгарските органи подчертаха също така, че няма частен инвеститор, който да е готов да придобие дружеството в настоящата му форма. Поради това на Комисията се налага изводът, че никой частен инвеститор не би действал като унгарското правителство при подобни обстоятелства, когато е предприело мерки. В допълнение Комисията напомня също така, че в решението по делото Boch Съдът на Европейския съюз посочва, че „въпросът е по-специално дали при сходни обстоятелства един частен акционер, като се вземат предвид предвидимата възвращаемост и като се оставят настрана всички съображения от социален характер и съображенията, свързани с регионалната политика и конкретния отрасъл, би записал този капитал“ (23).
(69)
С оглед на лошите финансови резултати на Malév в течение на дълъг период от време (вж. таблица 1 и съображения 103-104 по-долу) и твърдението на унгарските органи, че въздушният превозвач е бил в постоянно затруднение поне от 2006 г. насетне, възвращаемост, която да е приемлива за частен инвеститор, би могла да се очаква само ако дружеството беше извършило драстично преструктуриране. Нито Унгария, нито Malév приведоха обаче доказателства, че такъв план за преструктуриране е бил в основата на някоя от разглежданите мерки.
(70)
Въз основа на гореизложеното Комисията счита, че мерки 1-8 в своята съвкупност не отговарят на принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика. Тази оценка се потвърждава допълнително от индивидуалния анализ на всяка от мерките.
VII.3. Индивидуална оценка на мерки 1-8
VII.3.1. Мярка 1
(71)
Според Унгария дейността на MAVA е сведена до еднократна функция, а именно притежаване на определени активи, които са бивша собственост на Malév, и дейност като „посредник на определени плащания между Malév и MFB“. Дружеството MAVA е създадено именно за тази цел.
(72)
Относно дълга в размер на 76 милиона EUR, прехвърлен на MAVA, това е по силата на споразумение за заем от 2003 г. между Malév и MFB. Дългът е подлежал на изплащане на една вноска на падежа и е обезпечен с държавна гаранция. Този заем от 2003 г. беше включен в списъка на съществуващите мерки за помощ в Договора за присъединяване (24). В споразумението от 2007 г. падежът на заема беше обаче удължен до 2017 г. Поради това, считано от 2007 г., мярката не може вече да бъде разглеждана като съществуваща мярка за помощ. В действителност продължаването на дадена мярка за помощ представлява нова схема за помощ в съответствие с член 4, параграф 2, буква б) от Регламент (ЕО) № 794/2004 (25).
(73)
Разследването показа, че тази транзакция (т.е. удължаването на падежа на дълга, създаването на MAVA, прехвърлянето на дълга на MAVA, прехвърлянето на активите на MAVA и споразуменията за обратен лизинг) е имала за цел единствено преструктуриране на дълга на Malév. Унгария сама призна, че от MAVA никога не се е очаквало да бъде печелившо дружество. В резултат на тази транзакция дългът (заедно с активите) е бил изваден от счетоводния баланс на Malév.
(74)
Твърдението на Унгария, че финансовите задължения, поети от Malév и AirBridge, са били достатъчни за покриване на разходите на MAVA, не може да бъде прието като доказателство, че транзакцията отговаря на изискванията на пазара, тъй като никой субект на частния пазар не би имал стимул да действа по същия начин. Що се отнася до предложените обезпечения, те са имали за цел да дадат на MAVA възможност да изплати дълга си на падежа на заема, т.е. през 2017 г. (26) Никой частен инвеститор не би поел такъв риск, а именно да придобие активи с несигурна бъдеща стойност срещу определено задължение за изплащане.
(75)
Въпреки че унгарските органи предоставиха доста пълни оценки (27) за самолета В767 (28) и керосинопровода (29), предоставената оценка (метод на дисконтирания паричен поток) за търговската марка Malév (56 милиона EUR) е нелогична и силно зависима от резултатите от дейността на въздушния превозвач, така че резултатът от нея не може да бъде приет като обективна стойност за марката Malév, по-специално като се имат предвид състоянието и резултатите на дружеството. С оглед на факта, че държавата е осъзнавала вероятността Malév да не бъде в състояние да изпълни задълженията си за изплащане на роялти такси за марката, методът на дисконтирания паричен поток би следвало да доведе до нулева стойност. При тази специфична договорна конструкция стойността на марката не може следователно да се приеме като достатъчно обезпечение.
(76)
Договарящите се страни трябва да са били наясно, че Malév, като дружество в затруднение още от 2007 г., не е имало реалната възможност да изпълни в достатъчна степен задължението си за изплащане на роялти такси за марката. В действителност след тази транзакция „разходите“ на MAVA (т.е. лихвените плащания на MFB) не са могли да бъдат покрити от изплащаните от Malév такси за марката. Дружеството MAVA така и не е предприело никакви стъпки за принудително събиране на дължимите плащания.
(77)
Що се отнася до гаранцията на VEB от 32 милиона EUR, тя е била предназначена да покрие не само главницата, но и редовните лихвени плащания, дължими от MAVA на MFB.
(78)
В този контекст и с оглед на факта, че на MAVA не е била прехвърлена подходяща еквивалентна сума, изваждането на дълга от счетоводния баланс на дружеството трябва да се разглежда като предимство в полза на Malév.
VII.3.2. Мярка 2
(79)
Относно авансовото плащане от MNV за (провалилата се впоследствие) продажба на GH, съгласно експертната оценка, представена от Унгария, през 2009 г. GH е имало нетна стойност на активите 1,6 милиарда HUF и очаквана пазарна стойност 3,5 милиарда HUF. В действителност през януари 2009 г. MNV е изплатило на Malév 1,6 милиарда HUF като авансово плащане. Това плащане е обезпечено със залог на реактивен самолет HA-LNA CRJ (прогнозна пазарна стойност 1,8 милиарда HUF). През февруари 2009 г. предварителното споразумение за продажба е изменено и MNV плаща допълнително 2,7 милиарда HUF (общо 4,3 милиарда HUF) и за същия самолет е регистриран втори залог.
(80)
В своите мнения относно решението за откриване на процедурата унгарските органи признават, че всъщност авансовото плащане е предприето, за да се обезпечи ликвидността на Malév по време на етапа на преговори по ренационализацията.
(81)
Във съответствие с предварителното споразумение за продажба изплащането на тази сума става дължимо незабавно (2 работни дни) в случай че транзакцията е неуспешна. MNV не предприема обаче никакви стъпки за връщане на този дълг, след като MNV се оттегля от сделката през юли 2009 г. Начислени са (но така и не са изплатени) само ex post лихви, когато дългът е заменен срещу собствен капитал през 2010 г. По този начин Malév е разполагало с тези парични средства безплатно.
(82)
Комисията счита, че мярката е предоставила на Malév предимство, когато възстановяването на авансовото плащане не е наложено принудително, след като е станало дължимо през юли 2009 г. Освен това предимство е получено дори преди това в момента, когато предварителното споразумение за продажба е изменено през февруари 2009 г. и авансовото плащане се е увеличило (над очакваната пазарна цена на дружеството), без да бъде достатъчно обезпечено.
VII.3.3. Мярка 3
(83)
Относно многократното отлагане на данъци и социалноосигурителни задължения от данъчните органи Комисията отбелязва, че въз основа на отговорите на Унгария става ясно, че през периода 2006-2007 г. Malév е поискала отлагане на данъци в 12 различни случая (отнасящи се до различни плащания). Данъчните органи са разрешили отлагането всеки път. Съгласно съответното унгарско законодателство разрешаването на подобно отлагане подлежи на оценка и може да бъде отказано. Следователно мярката трябва да бъде разглеждана като избирателна (30).
(84)
До юли 2008 г. законоустановените лихви са начислявани и изплащани от Malév съгласно графика за отлагане. В своите решения като причини за това данъчните органи цитират затрудненото положение на Malév и предвиденото на този етап преструктуриране.
(85)
Считано от юли 2008 г. Malév обаче спира изплащането на своите данъци и социалноосигурителни вноски, както и на лихвите (с изключение на едно частично плащане през декември 2008 г.) и данъчните органи нe предприемат нищо за изплащането на тези задължения. Нещо повече, разсрочени са и допълнителни плащания, след като Malév не е спазило споразуменията за отлагане. Считано от април 2009 г. данъците и социалните плащания, дължими от този момент (т.е. не предишните, просрочени вече плащания), вече не са дори разсрочвани, без APEH да предприеме каквито и да било конкретни действия за принудително връщане на някое от задълженията.
(86)
Комисията счита, че никой частен кредитор не би постъпил като унгарската държава. В действителност не са били предприети никакви конкретни стъпки за принудително връщане на дълга, считано от юли 2008 г. Освен това въпреки известни усилия за преструктуриране финансовото положение на дружеството остава много слабо (вж. таблица 1 по-горе) и е имало много малко или изобщо не е имало никакви изгледи дружеството да стане отново рентабилно. При подобни обстоятелства един частен кредитор би предприел принудително изпълнение на споразумението. Освен това след като Malév не е спазило споразуменията за разсрочване, никой частен кредитор не би се съгласил на допълнително разсрочване.
(87)
Следователно, считано не по-късно от юли 2008 г., отказът на митническите органи да предприемат принудително изплащане на данъците и социалноосигурителните вноски и допълнителното разсрочване са предоставили предимство на Malév.
VII.3.4. Мярка 4
(88)
По отношение на увеличението на капитала от февруари 2010 г., посредством което държавата ренационализира въздушния превозвач, в който тя не притежава участие след неговата приватизация, най-поразителният факт е, че докато 99,5 % от Malév са продадени за цена, равностойна приблизително на 740 000 EUR през 2007 г., през 2010 г. държавата заплаща де факто равностойността на 94 милиона EUR, за да си върне 94,6 % от собствеността (посредством увеличението на капитала, реализирано частично чрез инжекция на свеж капитал от 20,7 милиарда HUF и частично чрез замяна на дълг срещу собствен капитал на авансовото плащане за GH в размер на 4,7 милиарда HUF), т.е. 127 пъти повече от първоначалната продажна цена. Това поведение на държавата, по-специално с оглед на факта, че междувременно дружеството трупа загуби, продължава да има отрицателен собствен капитал и липсва план за преструктуриране, не съответства на пазара. В действителност унгарските органи сами признаха, че дружеството е било в „постоянно затруднение“ и никой частен инвеститор не е бил готов да закупи Malév в началото на 2010 г.
(89)
Докато увеличението на капитала възлиза на 25,4 милиарда HUF (т.е. на сумата, платена от унгарската държава за възвръщане на 94,6 % от собствеността на въздушния превозвач), към момента на замяната на дълг срещу собствен капитал дружеството Malév има отрицателен собствен капитал в размер на 41 милиарда HUF (152 милиона EUR), натрупани загуби в размер на 51 милиарда HUF (189 милиона EUR) и общ дълг в размер на 75 милиарда HUF (278 милиона EUR) (31). Съгласно финансовите отчети за 2010 г. в началото на 2010 г. „финансовите проблеми на въздушния превозвач бяха сериозни, дългът достигна драматично равнище, на практика източници на финансиране не съществуват. […] Поради отсъствието на стратегически собственик търговско финансиране липсваше.“ В действителност въздушният превозвач е понасял загуби най-малко от 2003 г. насетне без реалистични изгледи за връщане към жизнеспособност, като дори частният собственик не е успял да промени положението в дружеството. При тези обстоятелства е било ясно, че увеличението на капитала няма да бъде достатъчно за връщане на дружеството към жизнеспособност и че след ренационализацията Malév ще има нужда от допълнителен капитал и ликвидност, за да може просто да продължи дейността си. Комисията достига до заключението, че при тези обстоятелства ренационализацията на Malév от февруари 2010 г. посредством увеличение на капитала е предоставила предимство на дружеството.
(90)
Относно твърдението на Унгария, че за държавата е било по-изгодно да национализира дружеството, отколкото да предяви искове срещу Malév, Комисията отбелязва следното. Както признава Унгария, в случай на несъстоятелност тя би си върнала много малка част от своите вземания, като се изключат покритите от гаранцията на VEB вземания. (В действителност стойността на активите на Malév е отрицателна към момента на транзакцията.) От друга страна, унгарската държава е решила да запази жизнеспособността на въздушния превозвач чрез замяна на дълга му и инжекция на свежи парични средства в размер на 20,7 милиарда HUF (около 77 милиона EUR). Никой частен инвеститор не би поел тази допълнителна финансова тежест при подобни обстоятелства, особено когато няма реални шансове за връщане на дружеството към жизнеспособност.
(91)
Комисията отбелязва също така, че по същото време, когато унгарската държава увеличава капитала на Malév, AirBridge (непряко VEB) също заменя своя дълг в размер на 1,4 милиарда HUF срещу собствен капитал. Тази сума обаче представлява само 5 % от новия капитал, като освен заменения дълг държавата също внася значителна сума свеж капитал. В действителност инжекцията на свежи пари възлиза на 77 % от увеличението на капитала. Освен това, с оглед на лошото финансово състояние на Malév, изгледите на AirBridge да бъде изплатена тази сума са били много ограничени или изобщо са липсвали. Следователно поведението на частната страна в този случай се различава съществено от това на унгарската държава и въз основа на него не може да се приеме, че държавата е имала поведение на частен инвеститор.
Таблица 2
Увеличение на капитала през 2010 г.
Участник в увеличението на капитала
Вноска, милиарди HUF
Вид на вноската
Дял на вноската
MNV
20,7
Свеж капитал
77 %
MNV
4,7
Замяна дълг с/у капитал
18 %
AirBridge /VEB
1,4
Замяна дълг с/у капитал
5 %
ОБЩО
26,8
100 %
(92)
Въз основа на гореизложените съображения Комисията достига до заключението, че при тези обстоятелства ренационализацията на Malév от февруари 2010 г. посредством увеличение на капитала е предоставила предимство на дружеството.
VII.3.5. Мерки 5-8
(93)
По отношение на мерките след ренационализацията е ясно, че акционерните заеми и капиталовите инжекции имат за цел да се финансира текущата дейност на Malév и да се избегне заплахата от несъстоятелност. Държавата следователно предприема тези мерки със същата цел: продължаване на дейността на Malév. Освен това те са тясно свързани по своята хронология, тъй като са осъществени през много кратки интервали от време (а именно от май до септември 2010 г.). Следователно Комисията счита, че съгласно BP Chemicals тези акционерни заеми не могат да бъдат оценени в съответствие с принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика и по-специално чрез прилагане на Съобщението за референтните проценти (32), тъй като те всички са пряко свързани с мярка 4 и поради това естеството им на държавна помощ не може да бъде оценено изолирано.
(94)
От отговорите на Унгария става ясно, че никой частен инвеститор не е бил готов да финансира Malév, като единствените източници за финансиране на дружеството са били кредитите от доставчици и ликвидността, осигурена от държавата. Към момента на предоставяне на заемите държавата не е могла да разчита сериозно, че Malév ще изплати дължимите лихви и ще върне заема. Под въпрос е освен това дали един частен кредитор би поел риска да предостави заем, който трябва да бъде върнат с еднократно плащане на падежа, на дружество в положение, сравнимо с това на Malév (т.е. в постоянно затруднение). И накрая, с оглед на кредитната история на дружеството по отношение на държавата (като невъзстановяване на авансовото плащане за GH, многократното отлагане и неплащане на данъци) държавата и всеки друг инвеститор не биха могли да имат реални очаквания, че Malév ще изпълни своите задължения.
(95)
От друга страна, дори в съответствие със Съобщението за референтните проценти, договорените лихви и обезпечения не биха били достатъчни, за да се изключи наличието на държавна помощ. Определеният лихвен процент е бил 9,97 %, докато референтният процент за HUF към момента на предоставяне на заема е възлизал на 5,97 %. Маржът от само 400 базови пункта над основния процент за HUF е недостатъчен, като се имат предвид резултатите от миналата дейност и финансовото положение на Malév (дружество, което е изправено постоянно пред заплахата от несъстоятелност). Що се отнася до обезпечението на заемите, пазарната стойност на GH (3,5 милиарда HUF) при изпадане на Malév в несъстоятелност е под въпрос, тъй като Malév е било най-важният партньор на GH: през 2009 г. 63 % от неговите приходи са генерирани от Malév. Следователно поне в краткосрочен план неговите икономически резултати са зависели от съществуването на Malév, така че пазарната му стойност би спаднала съществено, ако Malév обяви несъстоятелност.
(96)
При липсата на надежден план за преструктуриране от самото начало е ясно, че нито заемите, нито увеличението на капитала биха променили положението на дружество с нулева пазарна стойност, което остава в критично състояние. Ето защо тези мерки са практически равностойни на безвъзмездна помощ, тъй като държавата не е имала никакви изгледи да си възстанови „инвестираните“ средства.
(97)
Следователно Комисията счита, че мерки 5-8 са предоставили предимство на Malév.
VII.4. Заключение относно наличието на държавна помощ
(98)
В съответствие с изложената по-горе оценка всички разглеждани мерки (мерки 1-8) предоставят предимство на Malév. Това предимство е предоставено от държавни ресурси.
(99)
Освен това Malév е въздушен превозвач и в това си качество се определя като предприятие. Това предприятие се конкурира с други въздушни превозвачи, които не се ползват със същото предимство. Следователно мерките нарушават конкуренцията. Освен това дружеството извършва дейност в сектор (въздушни превози), в който определено съществува търговия между държавите членки, така че критерият за въздействие върху търговията в рамките на Съюза също е изпълнен.
(100)
И накрая, мерките са специфични и избирателни, тъй като поставят в по-благоприятно положение само едно предприятие (а именно Malév).
(101)
Въз основа на изложените по-горе съображения Комисията достига до заключението, че мерки 1-8 отговарят на критериите, залегнали в член 107, параграф 1 от ДФЕС. При тези обстоятелства те трябва да бъдат разглеждани като държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
VII.5. Съвместимост на помощта с вътрешния пазар
(102)
Член 107, параграф 2 и член 107, параграф 3 от ДФЕС предоставят изключения от общото правило, че държавната помощ е несъвместима с вътрешния пазар, както е посочено в член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(103)
Комисията счита, че дружеството Malév е било в постоянно затруднение най-малко от 2006 г. По-специално, то е губещо най-малко от 2003 г. (вж. таблица 1 по-горе) и още през 2006 г. собственият му капитал е отрицателен (фигура 1 по-горе). Освен това унгарските органи потвърдиха постоянните затруднения на въздушния превозвач и това, че от второто полугодие на 2006 г. насетне дружеството отговаря на критериите за започване на процедура по колективна несъстоятелност, с което изпълнява изискванията на параграф 10, буква в) от Насоките за оздравяване и преструктуриране. Следователно единственото основание за съвместимост могат да бъдат Насоките за оздравяване и преструктуриране.
(104)
По отношение на допустимостта и условието за еднократност на помощта („one time, last time“) Комисията отбелязва, че разглежданите мерки не представляват цялостен и непрекъснат процес на преструктуриране. Въздушният превозвач е сменил собственика си два пъти през съответния период (2007-2010 г.), тъй като е бил приватизиран и ренационализиран. Той е бил в процес на постоянно „преструктуриране“, но без съгласуван план. В действителност някои инициативи за намаляване на разходите (съкращения на персонал и на маршрути) са започнали след приватизацията, но единичните разходи не са намалени достатъчно. Според унгарските органи през 2009 г. е била изготвена нова „стратегическа ориентация“, която е преразгледана отново от консултантската фирма Roland Berger в контекста на ренационализацията. Следователно въпросните мерки са различни мерки за преструктуриране, които по принцип нарушават принципа за еднократност на помощта.
(105)
Комисията отбелязва, че дори ако Malév отговаряше на изискванията за предоставяне на помощ в съответствие с Насоките за оздравяване и преструктуриране (т.е. ако условието за еднократност на помощта беше изпълнено, quod non), изискванията за съвместима помощ за оздравяване и преструктуриране нямаше да бъдат изпълнени поради изложените по-долу основания.
(106)
По отношение на помощта за оздравяване не е изпълнен параграф 25, букви а)-д) от Насоките за оздравяване и преструктуриране. По-специално разглежданите мерки не са ограничени до необходимия минимум, не са представени доказателства, че те са обосновани от сериозни социални затруднения и че нямат неблагоприятно въздействие спрямо другите държави членки. Освен това, с изключение на мерки 5 и 8, повечето от тях не са предоставени под формата на заеми или гаранции.
(107)
Що се отнася до помощта за преструктуриране, не е изпълнено нито едно от условията съгласно Насоките за оздравяване и преструктуриране.
(108)
По-специално във връзка с параграфи 34-35 от Насоките за оздравяване и преструктуриране, „възстановяване на дългосрочната жизнеспособност“, унгарските органи не са представили доказателства за изгледите за жизнеспособност на въздушния превозвач, нито план за преструктуриране, отговарящ на изискванията, изложени в параграфи 36-37 от Насоките за оздравяване и преструктуриране.
(109)
Освен това, по отношение на изискването за „избягване на неправомерното нарушаване на конкуренцията“ (параграфи 38-42 от Насоките за оздравяване и преструктуриране) Комисията отбелязва, че не са осъществени компенсационни мерки.
(110)
Накрая, по отношение на условието за „помощ, ограничена до минимум“ (параграфи 43-45 от Насоките за оздравяване и преструктуриране) не е представено собствено становище.
(111)
С оглед на гореизложеното, мерките 1-8, осъществени в полза на Malév от 2007 г. насам, не са съвместими с Насоките за оздравяване и преструктуриране. Тъй като мерките са предоставени на дружество в затруднение, не може да бъде приложено друго основание за съвместимост. Следователно мерките са несъвместими с вътрешния пазар.
VIII. ВЪЗСТАНОВЯВАНЕ
VIII.1. Общи бележки
(112)
Съгласно ДФЕС и установената практика на Съда на Европейския съюз Комисията е компетентна да вземе решение, че съответната държава трябва да отмени или да измени помощта (33), за която Комисията е счела, че е несъвместима с вътрешния пазар. Съдът също така нееднократно е постановявал, че задължението на дадена държава да отмени помощ, счетена от Комисията за несъвместима с вътрешния пазар, цели да възстанови съществувалата преди това ситуация (34). В този контекст Съдът е постановил, че целта е постигната, когато получателят е изплатил сумите, предоставени чрез неправомерна помощ, като така се е отказал от предимството, което е имал над конкурентите си на пазара, и ситуацията от преди плащането на помощта е възстановена (35).
(113)
В съответствие с тази съдебна практика член 14 от Регламент (ЕО) № 659/1999 (36) гласи, че „когато са взети отрицателни решения в случаи с неправомерна помощ, Комисията решава съответната държава членка да вземе всички необходими мерки за възстановяване на помощта от получателя“.
(114)
Следователно, тъй като въпросните мерки представляват помощ, която е неправомерна и несъвместима с вътрешния пазар, помощта следва да бъде възстановена, за да бъде възстановено положението на пазара преди предоставянето на помощта. Началният момент за възстановяването на сумата следва да бъде датата на предоставяне на предимството на получателя, т.е. датата, на която помощта е предоставена на разположение на получателя, който трябва да плати лихви за възстановяване до датата на нейното действително възстановяване.
VIII.2. Елемент на помощта в отделните мерки
VIII.2.1. Мярка 1
(115)
Комисията признава, че търговската марка на унгарския национален превозвач „Malév“, осъществяващ дейност от десетилетия, има известна стойност на авиационния пазар. От друга страна, Комисията счита, че при специфичната договорна конструкция стойността на марката, заявена от унгарските органи, не може да бъде приета. Обективната стойност следва да се основава на независима оценка, която да вземе предвид и общото финансово положение на Malév.
(116)
Въз основа на гореизложеното елементът на помощ при мярка 1 е изчислен на 56 милиона EUR, т.е. 76 милиона EUR минус стойността на керосинопровода и самолета (възлизаща на 20 милиона EUR), минус обективната стойност на търговската марка „Malév“ (37). Точният елемент на помощта трябва да бъде изчислен от Унгария. Ако Унгария не представи убедителни доводи за обективна стойност на търговската марка към датата на сключване на транзакцията по прехвърлянето на марката на MAVA, елементът на помощ ще се счита за равен на цялата сума от 56 милиона EUR.
VIII.2.2. Мярка 2
(117)
Както бе посочено по-горе, Комисията счита, че мярката е предоставила на Malév предимство, когато възстановяването на авансовото плащане не е било наложено принудително, след като е станало дължимо. Освен това предимството е било получено дори преди това, най-малко от момента, когато предварителното споразумение за продажба е било изменено през февруари 2009 г. и авансовото плащане се е увеличило (над прогнозната пазарна цена на дружеството).
(118)
Комисията заключава, че никой частен оператор не би предоставил паричен механизъм в подобен размер. В действителност никой частен оператор на пазара не би се съгласил да постави тези средства на разположение на Malév, още по-малко безплатно и без да направи нищо за тяхното възстановяване. Всъщност, в своите мнения относно решението за откриване на процедурата самите унгарски органи признават, че авансовото плащане е имало за цел да гарантира оцеляването на Malév (вж. съображение 80 по-горе). Следователно елементът на помощ е целият размер на сумата за периода, през който тя е била на разположение на получателя: от февруари 2009 г. до юли 2009 г. 0,8 милиарда HUF (разликата между пазарната стойност на GH и „надплатената“ сума) и от юли 2009 г. до февруари 2010 г. 4,3 милиарда HUF (цялата сума на авансовото плащане). Следователно при възстановяването следва да се вземе предвид фактът, че сумата е заменена със собствен капитал през февруари 2010 г. (вж. мярка 4 по-долу).
VIII.2.3. Мярка 3
(119)
Относно отлагането и отказа от принудително събиране на данъците и социалноосигурителните вноски Комисията счита, че всички просрочени задължения на Malév към APEH от юли 2008 г. до март 2010 г. представляват държавна помощ. Освен това цялата разсрочена сума след тази дата (юли 2008 г.) също представлява държавна помощ. В действителност няма данни, че частен кредитор би предоставил подобно отлагане и разсрочване. При възстановяването следва да се вземе предвид фактът, че просрочените суми са изплатени през март 2010 г.
VIII.2.4. Мярка 4
(120)
По отношение на увеличението на капитала Комисията счита, че с оглед на финансовото положение на Malév, очевидната нужда от допълнително подпомагане след увеличението на капитала и липсата на реалистична перспектива за възстановяване на „инвестираните“ средства, никой частен инвеститор не би предоставил тези средства на разположение на Malév. Елементът на помощ е капиталовата инжекция от 25,4 милиарда HUF плюс замяната на дълг от 4,7 милиарда HUF срещу собствен капитал за авансовите плащания в полза на Мalév GH.
VIII.2.5. Мярка 5
(121)
Що се отнася до заемите в общ размер на 9,2 милиарда HUF, Комисията счита, че с оглед на историята на задълженията и положението на въздушния превозвач към датата на предоставяне на тези заеми, държавата няма абсолютно никакви основания да очаква изплащането им, а към датата на предоставяне на заема е било дори съмнително дали Malév ще бъде в състояние да изплати лихвите. В действителност начислените лихви не са били изплатени, а конвертирани по-късно в собствен капитал.
(122)
Поради това Комисията счита, че заемът може да бъде сравнен с безвъзмездна помощ, следователно елементът на помощта е цялата сума на заема от 9,2 милиарда HUF за периода, през който е бил на разположение на получателя, т.е. между предоставянето на траншовете (май, юни и юли 2010 г.) и преобразуването на заемите в собствен капитал (септември 2010 г.). Дължимите и неизплатени лихви следва да бъдат включени в елемента на помощта. При възстановяването трябва следователно да бъде отчетен фактът, че сумата е заменена със собствен капитал през септември 2010 г. (вж. мярка 6 по-долу).
VIII.2.6. Мярка 6
(123)
Поради основанията, изложени в съображение 120 по-горе, Комисията счита, че целият размер на дълга, заменен със собствен капитал, може да се разглежда като безвъзмездна помощ и затова елементът на помощта е цялата сума от 9,4 милиарда HUF, считано от септември 2010 г.
VIII.2.7. Мярка 7
(124)
Поради основанията, изложени в съображение 120 по-горе, Комисията счита, елементът на помощта е капиталът от 5,3 милиарда HUF, внесен от септември 2010 г. насетне.
VIII.2.8. Мярка 8
(125)
Поради основанията, изложени в съображение 120 по-горе, Комисията счита, че целият размер на заема е сравним с безвъзмездна помощ и затова цялата сума от 5,7 милиарда HUF е елементът на помощта, считано от септември 2010 г.
IX. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(126)
Въз основа на гореизложените съображения Комисията достига до заключението, че мерки 1-8, приведени в действие от Унгария в полза на Malév, представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(127)
Освен това Комисията заключава, че мерки 1-8 са несъвместими с вътрешния пазар.
(128)
Тази несъвместима помощ трябва да бъде възстановена от Malév, както е посочено в раздел VIII.2 по-горе, с цел възстановяване на ситуацията, съществувала на пазара преди предоставянето на помощта. Точната обща сума за възстановяване плюс лихвите върху нея следва да бъдат изчислени от унгарските органи,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Следните мерки, приведени в действие от Унгария в полза на Malév Hungarian Airlines Zrt., представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС:
а)
Мярка 1: поемането на 31 декември 2007 г. от MAVA, дружество, което е държавна собственост, на заем, предоставен през 2003 г. на Malév от MFB, банка за развитие, която е 100 % държавна собственост;
б)
Мярка 2: предоставянето на паричен механизъм от 4,3 млрд. HUF за една година в контекста на заплануваното (впоследствие неуспяло) закупуване от MNV на дъщерното предприятие Malév GH;
в)
Мярка 3: всички просрочени данъчни и социалноосигурителни задължения от юли 2008 г. до март 2010 г. и отлагането на различни данъци и социалноосигурителни вноски, считано от юли 2008 г.;
г)
Мярка 4: увеличение на капитала от MNV през февруари 2010 г. в размер на 25,4 милиарда HUF (реализирано частично чрез инжекция на свеж капитал от 20,7 милиарда HUF и частично чрез замяна на дълг срещу собствен капитал на авансовото плащане в полза на GH в размер на 4,7 милиарда HUF);
д)
Мярка 5: от май до август 2010 г. три акционерни заема на обща сума 9,2 милиарда HUF, предоставени на Malév от MNV, плюс дължимите, но неизплатени лихви;
е)
Мярка 6: през септември 2010 г. преобразуването на тези акционерни заеми (заедно с дължимите лихви по тях), посочено в член 1, буква д), от дълг в собствен капитал в размер на 9,4 милиарда HUF;
ж)
Мярка 7: през септември 2010 г. допълнително увеличение на капитала в размер на 5,3 милиарда HUF;
з)
Мярка 8: през септември 2010 г. допълнителен акционерен заем в размер на 5,7 милиарда HUF плюс дължимите, но неизплатени лихви.
Член 2
Мерките за държавна помощ, посочени в член 1 и неправомерно приведени в действие от Унгария в полза на Malév Hungarian Airlines Zrt. в нарушение на член 108, параграф 3 от ДФЕС, са несъвместими с вътрешния пазар.
Член 3
(1) Унгария следва да направи необходимото за възстановяването от получателя на помощта, посочена в член 1.
(2) Сумите, които следва да се възстановят, включват лихви от датата, на която са били предоставени на разположение на получателя, до датата на действителното им възстановяване.
(3) Лихвата се начислява с натрупване в съответствие с глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията.
Член 4
(1) Възстановяването на помощта, посочена в член 1, се извършва незабавно и ефективно.
(2) Унгария гарантира изпълнението на настоящото решение в срок от четири месеца, считано от датата, на която е уведомена за него.
Член 5
(1) В срок от два месеца след уведомяването за настоящото решение Унгария изпраща следната информация на Комисията:
а)
общата сума (главница и лихва по възстановяване), която получателят възстановява;
б)
подробно описание на мерките, които вече са предприети и които са планирани за изпълнение на настоящото решение;
в)
документи, доказващи, че на получателя е наредено да върне помощта.
(2) Унгария информира Комисията за напредъка на националните мерки, предприети за изпълнение на настоящото решение до окончателното възстановяване на помощта, посочена в член 2, параграф 3, заедно с лихвите. По искане на Комисията тя предоставя незабавно информация за вече предприетите и планирани мерки за изпълнение на настоящото решение. Тя предоставя също така подробна информация относно размера на помощта и лихвите по възстановяване, които вече са възстановени от получателя.
Член 6
Адресат на настоящото решение е Унгария.
Съставено в Брюксел на 9 януари 2012 година.
SKLEP KOMISIJE
z dne 9. januarja 2012
o državni pomoči SA.30584 (C 38/10, ex NN 69/10), ki jo je Madžarska odobrila družbi Malév Hungarian Airlines
(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 9316)
(Besedilo v madžarskem jeziku je edino verodostojno)
(Besedilo velja za EGP)
(2013/150/EU)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,
ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,
ob upoštevanju sklepa, s katerim je Komisija sklenila začeti postopek iz člena 108(2) PDEU (1) v zvezi s pomočjo C 38/10 (ex NN 69/10) (2),
po pozivu zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi določbami, in ob upoštevanju teh pripomb,
ob upoštevanju naslednjega:
I. STANJE IN POSTOPEK
(1)
Madžarska država je po več neuspešnih poskusih pri privatizaciji leta 2007 z družbo AirBridge Zrt. (v nadaljnjem besedilu: družba AirBridge) sklenila kupoprodajno pogodbo za 99,95 % delnic svojega državnega prevoznika Malév Hungarian Airlines (v nadaljnjem besedilu: Malév). Družba AirBridge je za delnice plačala 200 milijonov HUF (740 000 EUR (3)). Privatizacijski sporazum je bil priglašen Komisiji v skladu s členom 108(2) PDEU, vendar je bil pozneje umaknjen (4).
(2)
Po finančnih težavah novega lastnika je ruska banka Vnyesekonombank (v nadaljnjem besedilu: VEB) pridobila 49,5-odsotni delež v družbi AirBridge in postala posredni delničar družbe Malév.
(3)
Komisija se je marca 2010 prek objav v tisku seznanila z namero madžarske države, da ponovno nacionalizira družbo Malév. Madžarski organi so z elektronsko pošto z dne 2. marca 2010 potrdili te objave v tisku.
(4)
Komisija je 10. marca 2010 po elektronski pošti prejela pritožbo od nizkocenovnega letalskega prevoznika Wizz Air, ki ima sedež na Madžarskem in je glavni konkurent družbi Malév na Madžarskem. V pritožbi je bilo navedeno, da je državna pomoč družbi Malév zaradi več različnih ukrepov nezakonita in nezdružljiva z notranjim trgom. Komisija je z dopisom z dne 29. marca 2009 madžarskim organom posredovala nezaupno različico pritožbe in zahtevala dodatne informacije. Madžarska je 30. aprila 2010 predložila pripombe o vsebini pritožbe in odgovore na vprašanja, zastavljena v pritožbi.
(5)
Madžarski organi so na srečanju 5. maja 2010 navedli, da nameravajo letalsko družbo prestrukturirati. Navedli so tudi, da še ne vedo, kako daljnosežno bo to prestrukturiranje.
(6)
Komisija je prejela drugo pritožbo (konkurenta, ki se ni strinjal z razkritjem svoje identitete) z dne 5. oktobra 2010 in jo z dopisom z dne 21. oktobra 2010 posredovala madžarskim organom. Madžarski organi so pripombe o vsebini te pritožbe predložili 19. novembra 2010.
(7)
Komisija je od madžarskih organov dodatne informacije zahtevala 14. julija 2010 in 8. oktobra 2010, odgovore pa je prejela 11. avgusta 2010, 16. avgusta 2010, 5. oktobra 2010, 3. novembra 2010 in 23. novembra 2010.
(8)
Komisija je na podlagi navedenega 21. decembra 2010 na podlagi člena 108(2) PDEU začela formalni postopek preiskave (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka) glede različnih domnevnih ukrepov državne pomoči, izvedenih v korist družbe Malév.
(9)
Madžarska je pripombe na sklep Komisije o začetku postopka predložila 24. februarja 2011.
(10)
Sklep o začetku postopka je bil 26. maja 2011 (5) objavljen v Uradnem listu Evropske unije. Pripombe so bile prejete od dveh zainteresiranih strani: letalskega prevoznika Wizz Air dne 26. junija 2011 in konkurenta (ki je zahteval, da se njegova identiteta ne razkrije) 28. junija 2011.
(11)
Komisija je 6. julija 2011 te pripombe posredovala Madžarski. Madžarska je svoje pripombe v zvezi s pripombami tretjih strani predložila 5. septembra 2011.
(12)
Po sklepu o začetku postopa sta bili v Bruslju dve srečanji služb Komisije in madžarskih organov: 10. junija 2011 in 19. oktobra 2011.
(13)
Komisija je 26. septembra 2011 madžarske organe zaprosila za dodatne informacije in Madžarska je odgovorila z dopisom z dne 25. oktobra 2011.
II. DRUŽBA MALÉV IN ZADEVNI UKREPI
II.1. Družba
(14)
Družba Malév ima sedež na mednarodnem letališču Budapest Liszt Ferenc v Budimpešti in trenutno upravlja floto 22 zrakoplovov (6), s katerimi opravlja prevoze v Evropi in na Srednjem vzhodu. V letu 2009 so prepeljali 3,2 milijona potnikov (7).
II.2. Obdobje pred privatizacijo v letu 2007
(15)
Madžarski organi so večkrat poskušali privatizirati družbo Malév. Leta 1992 je bil 35-odstotni delež prodan konzorciju Alitalia in Simest, ki ga nadzira italijanska država. Leta 1997 je Alitalia-Simest svoj delež prodal konzorciju dveh zasebnih madžarskih bank (OTP in MKB). Leta 1999 je država odkupila večino delnic v zasebni lasti in tako postala lastnik 97-odstotnega deleža.
(16)
Družbo Malév je, tako kot številne druge letalske družbe, zelo prizadel padec na letalskem trgu, ki so mu sledili še dogodki septembra 2001 in zato je začela poslovati z izgubo (glej Preglednico 1 spodaj).
(17)
Na podlagi tega se je država odločila za ponovno privatizacijo družbe Malév.
II.3. Privatizacija v letu 2007 in družba Malév pod zasebnim nadzorom
II.3.1. Prodaja družbi AirBridge
(18)
Družbo je bilo treba dokapitalizirati in zmožnost države kot lastnice za financiranje take naložbe je bila omejena. Za družbo Malév so se začele zbirati ponudbe in v začetku leta 2007 je bilo odločeno, da je najbolj privlačno ponudbo dala namenska družba z imenom AirBridge. Družba AirBridge je ponudila privlačen in domnevno gospodarsko uspešen načrt poslovanja in prestrukturiranja.
(19)
23. februarja 2007 je bila sklenjena kupoprodajna pogodba, ki določa prodajo 99,95 % delnic družbe Malév družbi AirBridge. Družba AirBridge je bila v 49-odstotni lasti ruskega poslovneža Borisa Abramovicha (8), ki je imel večinski delež v številnih ruskih letalskih družbah (KrasAir in v zvezi ruskih letalskih družb AirUnion) in 51-odstotni lasti madžarskih posameznikov. Zato je bilo pričakovati, da bo družba AirBridge v družbo Malév skupaj z načrtom poslovanja in prestrukturiranja prinesla industrijsko znanje in vodenje.
(20)
Najpomembnejši deli sporazuma so bili:
(a)
družba AirBridge je kupila 99,95 % delnic družbe Malév za 200 milijonov HUF (740 000 EUR). Družba AirBridge je bila dolžna najpozneje do 31. decembra 2008 zagotoviti sredstva (9) v višini 50 milijonov EUR.
(b)
Posojilo, ki ga je leta 2003 družbi Malév odobrila Madžarska razvojna banka, ki je v 100-odstotni državi lasti (Magyar Fejlesztési Bank, v nadaljnjem besedilu: MFB), v višini 76 milijonov EUR je bilo umaknjeno iz bilance stanja družbe Malév in preneseno na namensko družbo za upravljanje s premoženjem družbe Malév v 100-odstotni državni lasti (Malév Vagyonkezelő Kft., v nadaljnjem besedilu: MAVA).
To posojilo MFB iz leta 2003 je bilo izraženo v EUR, s 100-odstotnim državnim poroštvom in obrestno mero trimesečni IBOR + 0,5 %. Prvotno naj bi se posojilo izteklo leta 2013, glavnico bi bilo treba poplačati v enem obroku ob zapadlosti. S prenosom glavnice in obresti na MAVA pa je bila tudi zapadlost posojila podaljšana do leta 2017.
Po navedbah madžarskih organov so bila skupaj s posojilom na MAVA prenesena tudi sredstva v vrednosti 76 milijonov EUR. Ta sredstva so bila sestavljena iz blagovne znamke Malév, cevovoda za transport kerozina in enega zrakoplova B767. Če bi družba Malév poslovala z dobičkom, bi morala družbi za upravljanje MAVA plačati tudi 25 odstotkov dobička po obdavčitvi. Družba AirBridge je družbi MAVA tudi zagotovila bančno garancijo VEB za kritje vračila posojila v višini do 32 milijonov EUR.
(c)
Družba Malév bi družbi MAVA na leto plačala tudi 200 000 EUR kot licenčnino za uporabo imena in logotipa‚Malév’. Družba AirBridge je bila obvezana še naprej uporabljati tržno ime in zagotoviti, da družba posluje kot letalska družba do 31. decembra 2017, ki je nov datum izteka posojila.
(d)
Družba Malév bi od družbe MAVA od 1. januarja 2008 do 31. decembra 2017 nazaj zakupila zrakoplov B767, ki je bil pravkar prenesen na družbo MAVA (glej točko b zgoraj) (10).
(21)
Imenovano je bilo novo poslovodstvo in uvedeni so bili številni varčevalni ukrepi in ukrepi za ustvarjanje prihodka. Ti ukrepi so vključevali ukinitev dolgih prog in zmanjšanje števila zaposlenih. Po mnenju Madžarske pa so ti ukrepi sovpadali z zelo velikim povečanjem cen goriva in zato niso imeli celostnega učinka na donosnost družbe.
(22)
Finančno stanje družbe Malév se je še naprej slabšalo in po štirih mesecih ni več imela likvidnosti, potrebne za plačevanje licenčnine za uporabo tržnega imena Malév.
(23)
Po mnenju Madžarske plačila za zrakoplov B767, zakupljen od družbe MAVA, niso bila „ustavljena“, ko se je družba Malév odločila opustiti dolge proge, ker družba Malév „priznava“ ta dolg in gre torej le za zamudo pri plačilu, na katero se plačajo obresti.
(24)
V drugi polovici leta 2008 je svetovna finančna kriza začela vplivati na družbo Malév in tudi na njene ruske partnerje. Več Abramovichevih letalskih družb je šlo v stečaj. Družba AirBridge je ugotovila, da ne more več financirati družbe Malév in ni več izpolnjevala svojih obveznosti glede vračila posojila VEB. Ker je bil 49-odstotni poslovni delež v družbi AirBridge zastavljen banki VEB, je te delnice prevzela VEB. VEB je navedla, da je pripravljena še naprej financirati družbo Malév, vendar ne kot lastnik, ampak kot banka.
II.3.2. Prodaja zemeljske oskrbe družbe Malév
(25)
Kot je bilo že navedeno, se je do začetka leta 2009 finančni položaj družbe Malév še poslabšal. Zato so njeni delničarji Madžarskemu državnemu holdingu (Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt., v nadaljnjem besedilu: MNV) predlagali, da bi mu prodali podružnico družbe Malév za storitve zemeljske oskrbe, ki je v 100-odstotni lasti družbe Malév (v nadaljnjem besedilu: Malév GH).
(26)
Po mnenju Madžarske je bilo podjetje Malév GH takrat in še vedno je finančno trdno podjetje.
(27)
Predhodna kupna pogodba, ki je bila podpisana januarja 2009 (in spremenjena februarja), je določala predplačila v višini 4,3 milijarde HUF (16 milijonov EUR). Podjetje MNV je družbi Malév predplačilo izplačalo januarja in februarja 2009. Ta predplačila je bilo treba v dveh delovnih dneh povrniti, če bi se podjetje MNV po skrbnem pregledu poslovanja odločilo, da ne bo podpisalo končne kupoprodajne pogodbe. Ta možna obveznost povračila je bila zavarovana s sporazumi o zavarovanju. Podjetje MNV se je julija 2009 končno odločilo prekiniti transakcijo in vračilo kupnine je zapadlo v plačilo.
(28)
Predplačila niso bila podjetju MNV nikoli povrnjena. Obresti na predplačila niso bila podjetju MNV nikoli povrnjena (11).
II.3.3. Odlog plačila davkov
(29)
Od januarja 2007 do marca 2010 je madžarska Uprava za davke in finančni nadzor (Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal, v nadaljnjem besedilu: APEH) družbi Malév dovolila odlog ali spremembo razporeda plačevanja različnih vrst davkov in obveznosti socialnega varstva. APEH od julija 2008 ni izterjala zapadlega neplačanega dolga in je nato celo odobrila spremembo razporeda plačila nadaljnjih zneskov. Marca 2010 je dolg za davčne obveznosti in socialne prispevke (glavnica in obresti za zamudo pri plačilu) družbe Malév skupaj znašal 13,7 milijarde HUF (51 milijonov EUR). Celotna Skupina Malév je imela dolg v višini 16,8 milijarde HUF (62 milijonov EUR). 11. marca 2010 je bila preostala razlika tekočega računa družbe Malév pri APEH poravnana z delom denarnih sredstev, pridobljenih prek spodaj navedenega povečanja kapitala v februarju 2010.
II.4. Ponovna nacionalizacija v letu 2010 in družba Malév pod javnim nadzorom
II.4.1. Razlogi za ponovno nacionalizacijo družbe Malév
(30)
V letu 2010 ni bilo mogoče najti zasebnih vlagateljev, ki bi družbo Malév od družbe AirBridge/VEB prevzeli kot glavni delničar. Zlasti VEB ni nameravala letalske družbe financirati kot strateški vlagatelj. Kot je razvidno iz Preglednice 1 spodaj, je bila finančna uspešnost letalske družbe še naprej slaba.
Preglednica 1
Kazalniki uspešnosti družbe Malév za obdobje 2003-2010 (v milijardah HUF)
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
Dobiček pred obrestmi, davki in amortizacijo
dobiček/(izguba)
(4,4)
(1,8)
(4,9)
(8,8)
(10,6)
(8,3)
(15,5)
(19,1)
Dobiček pred obrestmi in davki
dobiček/(izguba)
(9,4)
(6,8)
(9,4)
(12,5)
(14,7)
(10,8)
(17,9)
(20,6)
Čisti izid
dobiček/(izguba)
(13,5)
(4,9)
(1,3)
(10,9)
0,7
(14,5)
(24,8)
(24,6)
Vir:
Podatke so zagotovili madžarski organi ter finančna poročila družbe Malév za leto 2010
(31)
Madžarski organi so se namesto za likvidacijo odločili za pogajanje z VEB in družbo AirBridge, da bi srednjeročno do dolgoročno poskušali izboljšati tržni položaj družbe Malév.
II.4.2. Dokapitalizacija februarja 2010: zamenjava terjatev v lastniške deleže in sveži kapital
(32)
26. februarja 2010 so se VEB, AirBridge, MNV, Malév in madžarska vlada dogovorili o dokapitalizaciji v višini 25,4 milijarde HUF (94 milijonov EUR), ki je bila delno izvedena z vložitvijo svežega kapitala v višini 20,7 milijarde HUF (77 milijonov EUR) in delno z zamenjavo terjatev predplačila za družbo Malév GH (glej oddelek II.3.2 zgoraj) in obresti, zaračunanih za predplačilo, v skupnem znesku 4,7 milijarde HUF (17 milijonov EUR) v lastniške deleže. Tudi družba AirBridge je 1,5 milijarde HUF (5,4 milijona EUR) zamenjala v lastniške deleže. Zato so terjatve do družbe Malév izginile in nekdanji upniki so postali lastniki dela družbe.
(33)
Pred dokapitalizacijo je bil obstoječi osnovni kapital znižan skoraj na nič, ker je bil porabljen za del bilančne izgube in da je odražal dejstvo, da obstoječe delnice družbe Malév nimajo več nobene vrednosti. Osnovni kapital družbe Malév je bil nato povečan z izdajo novih delnic z nominalnim zneskom 0,01 HUF. Razvoj stanja lastniškega kapitala v družbi Malév je prikazan na Sliki 1 spodaj.
(34)
20,7 milijarde HUF (77 milijonov EUR), ki jih je MNV prispeval v gotovini, je družbi Malév omogočilo, da je povrnila vse zapadle davčne obveznosti (glej uvodno izjavo 29 zgoraj) in začasno stabilizirala svoje poslovanje.
(35)
Po dokapitalizaciji je država postala 94,6-odstotni delničar družbe Malév in delež AirBridge/VEB je bil zmanjšan na minimum.
Slika 1
Razvoj stanja lastniškega kapitala v družbi Malév
II.4.3. Maj - avgust 2010: Posojila delničarjev in konverzija v lastniške deleže
(36)
Od maja do avgusta 2010 je madžarska država družbi Malév prek družbe MNV zagotovila številna „posojila delničarjev“ v skupnem znesku 9,2 milijarde HUF (34 milijonov EUR).
(37)
Prvo od teh posojil je bilo maja 2010 v višini 2,16 milijarde HUF (7,9 milijona EUR). Opisano je bilo kot triletno posojilo delničarjev po obrestni meri 9,97 %. Vračilo je bilo z enkratnim plačilom ob zapadlosti, zavarovano pa je bilo z zastavno pravico na delnicah družbe Malév GH.
(38)
Drugo od teh posojil je bilo junija 2010 v višini 1,34 milijarde HUF (4,9 milijona EUR) in spet je bilo triletno posojilo delničarjev po obrestni meri 9,97 %, vračilo pa z enkratnim plačilom ob zapadlosti ter zavarovano z zastavno pravico na delnicah družbe Malév GH.
(39)
Avgusta 2010 je tretji delničar odobril posojilo v višini 5,7 milijarde HUF (20,8 milijona EUR). Spet je šlo za triletno posojilo delničarjev po obrestni meri 9,97 %, vračilo pa z enkratnim plačilom ob zapadlosti. To posojilo pa je bilo zavarovano z zastavno pravico na zrakoplovu (HA-LNA - reaktivno letalo CRJ).
(40)
24. septembra so bila ta tri posojila v skupnem znesku 9,2 milijarde HUF (33,6 milijona EUR) ter dolgovane obresti na posojila (kar je skupaj znašalo 9,4 milijarde HUF ali 34,3 milijona EUR) spremenjeni iz dolga v lastniški delež v družbi Malév in osnovna poroštva so bila sproščena.
II.4.4. September 2010: Nadaljnja dokapitalizacija in posojilo delničarjev
(41)
Družba MNV je 24. septembra 2010 tudi povečala kapital družbe Malév z vložitvijo dodatnih 5,3 milijarde HUF (19,3 milijona EUR) v družbo. S tem se je delež podjetja MNV (tj. države) povečal na 96,5 %.
(42)
Na isti dan je država družbi Malév odobrila še eno posojilo delničarjev v višini 5,7 milijarde HUF (20,8 milijona EUR) za obdobje treh let po 9,97-odstotni obrestni meri. Rok za plačilo prvih obresti je bil 6 mesecev po datumu izplačila, glavnica pa se odplača v enkratnem znesku ob zapadlosti. Poroštva za to posojilo so registrirana zastavna pravica na zrakoplovu HA-LNA CRJ, ki je vreden približno 1,8 milijarde HUF in zastavna pravica, vzpostavljena na prihodek prometa mednarodnih in nacionalnih (madžarskih) zastopnikov, registriranih pri združenju IATA.
III. POVZETEK UKREPOV V PREISKAVI
(43)
Komisija je v sklepu o začetku postopka preučila, ali spodaj navedeni ukrepi pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.
-
Ukrep 1: 31. decembra 2007 je družba v državni lasti MALÉV MAVA prevzela posojilo, ki ga je leta 2003 družbi Malév odobrila razvojna banka MFB, ki je v 100-odstotni državi lasti, v višini 76 milijonov EUR ter del sredstev družbe Malév. Zapadlost posojila je bila podaljšana najdlje do leta 2017.
-
Ukrep 2: Zagotovitev enoletnega gotovinskega posojila v višini 4,3 milijarde HUF podjetju MNV za načrtovani (in pozneje neizvedeni) nakup podružnice družbe Malév za storitve zemeljske oskrbe, ki je bilo po mnenju madžarskih organov finančno trdno podjetje. Kljub temu, da prodaja ni bila realizirana, to predplačilo prodajne cene ni bilo povrnjeno.
-
Ukrep 3: Odlog različnih plačil davkov in prispevkov za socialno varnost, zapadlih med januarjem 2007 in marcem 20 10. Marca 2010 je dolg družbe Malév za davčne obveznosti in prispevke za socialno varnost znašal 13,7 milijarde HUF.
-
Ukrep 4: Februarja 2010 je bila dokapitalizacija s strani podjetja MNV v višini 25,4 milijarde HUF delno izvedena z vložitvijo svežega kapitala v višini 20,7 milijarde HUF (77 milijonov EUR) in delno z zamenjavo terjatev predplačila za GH (glej ukrep 2) z obrestmi, v skupnem znesku 4,7 milijarde HUF v lastniške deleže. (Tudi družba AirBridge je 1,5 milijarde HUF zamenjala v lastniške deleže).
-
Ukrep 5: Tri posojila delničarjev v skupnem znesku 9,2 milijarde HUF, ki jih je družbi Malév med majem in avgustom 2010 zagotovilo podjetje MNV. Vsa tri posojila v madžarskih forintih so imela 9,97-obrestno mero, poplačilo glavnice pa je bilo v enkratnem znesku ob zapadlosti (vsi obroki 3 leta). Prva dva obroka v višini 3,5 milijarde HUF (13 milijonov EUR) sta bila zavarovana s podružnico družbe Malév za storitve zemeljske oskrbe, tretji obrok v višini 5,7 milijarde HUF (21 milijonov EUR) pa z zrakoplovom (HA-LNA, reaktivno letalo CRJ).
-
Ukrep 6: Konverzija teh posojil delničarjev septembra 2010 (z dolgovanimi obrestmi na posojila) iz dolga v lastniški delež v višini 9,4 milijarde HUF.
-
Ukrep 7: Nadaljnja dokapitalizacija v gotovini v znesku 5,3 milijarde HUF septembra 2010. S tem se je delež države povečal na 96,5 %.
-
Ukrep 8: Nadaljnje posojilo delničarjev septembra 2010 v višini 5,7 milijarde HUF z 9,97-odstotno obrestno mero in poplačilom glavnice v enkratnem znesku ob zapadlosti. Posojilo je bilo zavarovano z zgoraj navedenim zrakoplovom HA-LNA CRJ in z zastavno pravico, vzpostavljeno na prihodek prometa mednarodnih in nacionalnih (madžarskih) zastopnikov, registriranih pri združenju IATA.
(44)
Komisija se je v sklepu o začetku postopka spraševala še, ali so ti ukrepi, v kolikor pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, združljivi z notranjim trgom z vidika izjem iz PDEU in zlasti Smernic skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (12) (v nadaljnjem besedilu: Smernice za reševanje in prestrukturiranje).
IV. PRIPOMBE MADŽARSKE
(45)
Madžarska je v odgovoru na sklep o začetku postopka ponovila zgoraj opisana dejstva in podrobneje pojasnila razloge za težave letalske družbe. Madžarska je tudi potrdila, da je bila družba Malév vsaj od druge polovice leta 2006 opredeljena kot družba v „stalnih“ težavah v smislu Smernic za reševanje in prestrukturiranje.
(46)
Na splošno so pred začetkom formalnega postopka preiskave madžarski organi trdili, da so vsi ukrepi skladni z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu in načelom upnika v tržnem gospodarstvu.
(47)
Madžarski organi so trdili, da so ukrepi, ki spremljajo prodajo družbe Malév družbi AirBridge, skladni s trgom, ker je bilo za zavarovanje prevzema posojila s strani MAVA vzpostavljeno zavarovanje s premoženjem. Glede neuspešne prodaje družbe Malév GH so trdili, da družba Malév ni dobila nobene prednosti, ker je bilo pozno vračilo prodajne cene pravilno zavarovano in izračunane so bile obresti na prodajno ceno. V zvezi z odlogom plačila davkov trdijo, da so bili ti zneski zavarovani, uporabljeni so bili vsi veljavni stroški obresti in kazenske obresti in da so taki odlogi splošni ukrepi. O ponovni nacionalizaciji družbe Malév madžarski organi trdijo, da bi lahko uveljavili svoje terjatve do družbe Malév, kar bi povzročilo stečaj in likvidacijo družbe. Menijo, da bi v tem primeru lahko izterjali samo majhen del svojih terjatev (razen dela, kritega s poroštvom VEB, ki je navedeno v uvodni izjavi (20) zgoraj). Poleg tega bi to imelo zelo negativne posledice za nacionalno gospodarstvo (13).
(48)
V zvezi s posojili delničarjev in njihovo poznejšo pretvorbo v lastniški kapital v družbi Malév država meni, da družba Malév s tem ni pridobila nobene prednosti, ker so bila posojila ves čas popolnoma zavarovana s sredstvi, uporabljale so se s trgom skladne obrestne mere in pri pretvorbi v lastniški kapital so bile upoštevane vse zapadle obresti.
(49)
Po sklepu o začetku postopka madžarski organi niso predstavili nobenih novih elementov. Pripombe Madžarske o sklepu o začetku postopka ne vsebujejo nobenih novih elementov, ki bi podpirali trditev, da ukrepi niso pomoč ali informacij, ki bi dokazovale združljivost izvedenih ukrepov z notranjim trgom, zlasti s Smernicami za reševanje in prestrukturiranje.
V. PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI
(50)
Pripombe sta predložila dva konkurenta (glej uvodno izjavo (10) zgoraj) in oba sta podprla preiskavo Komisije.
(51)
Konkurent, ki je zahteval, da se njegova identiteta ne razkrije, je trdil, da se je nekaj zasebnih vlagateljev zanimalo za pridobitev nadzornega deleža v družbi Malév, kar dokazuje, da je Madžarska poleg ponovne nacionalizacije družbe Malév v letu 2010 imela tudi druge izvedljive možnosti.
(52)
Wizz Air je skupno tržno vrednost sredstev, ki so bila na družbo MAVA prenesena skupaj s posojilom MFB (ukrep 1), vključno z blagovno znamko Malév, cevovodom za transport kerozina in enim zrakoplovom B767, ocenil na največ 27 milijonov EUR, kar je znatno nižje od zneska posojila. Zato Wizz Air ugotavlja, da ta transakcija ni bila opravljena po tržnih načelih in da je družba Malév pridobila znatno prednost.
(53)
V zvezi z odlogom plačila davkov (ukrep 3) je Wizz Air trdil, da v skladu z madžarsko zakonodajo nobenemu zasebnemu podjetju v finančnem položaju, podobnem položaju družbe Malév, ne bi bil samodejno ali izjemoma odobren tak odlog plačila davkov.
VI. PRIPOMBE MADŽARSKE O UGOTOVITVAH ZAINTERESIRANIH STRANI
(54)
Po tem, ko je Komisija rok za odgovor podaljšala, je Madžarska na te pripombe odgovorila 5. septembra 2011. Madžarska vztraja pri svojem stališču, da pretekle ukrepe upravičuje preskus načela vlagatelja v tržnem gospodarstvu (glej uvodno izjavo (59) spodaj) in zato ne pomenijo državne pomoči. Madžarska meni, da obstoj ciljev javne politike ne vpliva na to, da ukrepi niso pomoč.
(55)
Madžarska je navedla, da ni bilo izvedljivih možnosti in da je samo ponovna nacionalizacija madžarskim organom omogočila, da so spet pridobili popoln operativni nadzor družbe Malév in da je državni prevoznik lahko dejansko izvedel postopek prestrukturiranja, ki ga je z namenom zagotoviti poslovni uspeh družbe, izvajal že od leta 2007. V zvezi z ukrepom 1 je Madžarska menila, da je vrednost zadevnih sredstev ustrezala vrednosti posojila. V zvezi z ukrepom 3 je Madžarska navedla, da so madžarski davčni organi družbo Malév obravnavali tako, kot vsakega drugega davčnega zavezanca v podobnem položaju.
VII. OBSTOJ DRŽAVNE POMOČI V SMISLU ČLENA 107(1) PDEU
VII.1. Splošno
(56)
Da bi ugotovila, ali proučevani ukrepi pomenijo državno pomoč, mora Komisija oceniti, ali izpolnjujejo kumulativne pogoje člena 107(1) PDEU. Ta člen določa, da „[R]azen če Pogodbi ne določata drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“.
(57)
Na podlagi te določbe bo Komisija tu ocenila, ali sporni ukrepi v korist družbe Malév pomenijo državno pomoč.
(58)
Kar zadeva kumulativna merila državne pomoči, sta vpliv na trgovino in izkrivljanje konkurence nesporna in madžarski organi o tem sploh niso razpravljali. Družba Malév je konkurent drugim letalskim družbam Evropske unije, zlasti od uvedbe tretje faze liberalizacije zračnega prometa („tretji paket“) 1. januarja 1993 (14). Zadevni ukrepi so družbi Malév omogočili nadaljnje poslovanje, ne da bi se ji bilo treba, tako kot drugi konkurenti, soočati s posledicami, ki običajno izhajajo iz slabih finančnih rezultatov.
(59)
Madžarska tudi ni oporekala dejstvu, da so bili ukrepi financirani iz državnih sredstvev ali s sredstvi, ki jih je mogoče pripisati državi. APEH je madžarski davčni organ in ga je kot takega mogoče jasno pripisati državi. MNV je državni holding. Njegove naloge so določene v najpomembnejših okvirnih pravilih zakona o državnih sredstvih. MNV izvršuje sklepe vlade in pristojnega ministra. Tudi MAVA je prek MNV v 100-odstotni državni lasti in, kot pojasnjujejo madžarski organi, predstavlja „podaljšanje madžarske države“.
(60)
Madžarska tudi ni oporekala glede selektivnosti, razen ukrepa 3 (odlog plačila davkov). Ukrepi so dajali prednosti eni sami družbi - družbi Malév.
(61)
V nadaljevanju bo ocenjeno, ali je v proučevanih ukrepih prisotna gospodarska ugodnost za družbo Malév.
(62)
Komisija ugotavlja, da v skladu z dobro uveljavljenimi načeli prava skupnosti, če se „podjetju“ zagotovi dodatni kapital pod pogoji, boljšimi od običajnih tržnih pogojev, to lahko sodi na področje člena 107(1) PDEU, ker bi povzročilo „dajanje prednosti“ posameznemu podjetju v smislu navedenega člena. Komisija pri ugotavljanju, ali je bila taka prednost dana, uporablja „načelo vlagatelja v tržnem gospodarstvu“. V skladu s tem načelom velja, da če bi se v podobnih okoliščinah „zasebni vlagatelj, ki deluje v običajnih tržnih pogojih tržnega gospodarstva, ki bi se po velikosti lahko primerjal z organi, ki upravljajo javni sektor, odločil za zadevne kapitalske vložke“’, ni državne pomoči. Zato mora Komisija oceniti, „ali bi zasebni vlagatelj zadevno transakcijo izvedel pod enakimi pogoji (15)“. Hipotetični zasebni vlagatelj deluje kot preudaren vlagatelj (16), ki želi svoje dobičke povečati, ne da bi pri tem prevzel prevelika tveganja za svoj dobiček (17).
(63)
V skladu s sodno prakso Evropskega sodišča se zasebni vlagatelj, čigar udeležbo je treba primerjati z javnim vlagateljem, ki sledi ciljem ekonomske politike, ne obnaša nujno kot običajni vlagatelj, ki vlaga kapital, da bi si v dokaj kratkem času zagotovil donos, ampak najmanj kot zasebni holding ali skupina zasebnih podjetij, ki vodi strukturno politiko - globalno ali sektorsko - ter ga usmerjajo možnosti dolgoročnejše donosnosti (18).
(64)
Poleg tega je treba „[R]ravnanje javnih in zasebnih vlagateljev primerjati glede na to, kako bi v času sporne transakcije ob upoštevanju podatkov, ki so bili na voljo, in v tistem trenutku predvidljivega razvoja ravnal zasebni vlagatelj“ (19).
(65)
Analiza in ocena Komisije mora vključevati „vse upoštevne elemente in ozadje sporne transakcije“. To vključuje finančni položaj podjetja, ki je prejemnik pomoči, in zadevni trg. Glede na zgoraj navedene premisleke je glavno vprašanje, ki ga Komisija želi raziskati, ali je podjetje pridobilo „gospodarsko ugodnost, ki je v običajnih tržnih razmerah ne bi“ (20).
(66)
Komisija ugotavlja tudi, da se v skladu z ustaljeno sodno prakso tudi za posojila uporablja načelo vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Ko se to načelo uporabi za odobritev posojila, se zastavi vprašanje, ali bi zasebni vlagatelj prejemniku odobril posojilo pod pogoji, pod katerimi je bilo posojilo dejansko odobreno (21).
VII.2. Ocena celote ukrepov
(67)
Kot je določeno v sklepu o začetku postopka, je za oceno obravnavanega primera pomembna sodba v zadevi BP Chemicals (22). Komisija dejansko meni, da ukrepi niso avtonomni, ampak so povezani prek kronologije, finančnega položaja družbe Malév in dokončnosti, ker je cilj vseh ukrepov, da letalski družbi pomagajo preživeti in rešiti njene likvidnostne potrebe in podkapitaliziranost, ki so nastale zaradi izgub. Madžarska v svojih pripombah na sklep o začetku postopka trdi, da so različni koraki „procesa“„neločljivi“ in da je bil cilj vseh ukrepov en sam in sicer najti strateškega vlagatelja in s tem zagotoviti poslovanje letalske družbe.
(68)
Na podlagi predloženih stališč Madžarske je jasno, da je Madžarska ukrepe v korist družbe Malév izvedla zaradi javno-političnih premislekov in ne zaradi razmišljanja o prihodnji donosnosti družbe. Madžarska je večkrat poudarila neuspešno privatizacijo in pomen družbe Malév za nacionalno gospodarstvo. Potrjeno je bilo, da je država pri sprejemanju ukrepov upoštevala „pomen letalske družbe za nacionalno infrastrukturo, trg dela in interese dobaviteljev“. Madžarski organi so tudi poudarili, da noben zasebni vlagatelj ne bi bil pripravljen prevzeti letalske družbe v njeni sedanji obliki. Zato mora Komisija domnevati, da noben zasebni vlagatelj v podobnih okoliščinah ne bi ravnal tako, kot je ravnala madžarska vlada pri sprejemanju ukrepov. Komisija tudi opozarja, da je Sodišče v sodbi v zadevi Boch navedlo, da „je preizkus zlasti, ali bi v podobnih okoliščinah zasebni vlagatelj na podlagi predvidljivih možnosti donosa ter ne glede na socialne dejavnike, dejavnike regionalne politike in sektorsko problematiko vpisal zadevni kapital“ (23).
(69)
Ob upoštevanju, da so bili finančni rezultati družbe Malév v daljšem časovnem obdobju slabi (glej Preglednico 1 in uvodni izjavi (103)-(104) spodaj), in trditve madžarskih organov, da je bila letalska družba v stalnih težavah vsaj od leta 2006, bi bilo donosnost, sprejemljivo za zasebnega vlagatelja, mogoče pričakovati le, če bi se družba temeljito prestrukturirala. Vendar Madžarska in družba Malév nista nikoli predložili dokazov, da je bil tak načrt za prestrukturiranje podlaga za katerega od obravnavanih ukrepov.
(70)
Glede na navedeno Komisija meni, da ukrepi 1-8 skupaj niso skladni z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu. To oceno nadalje potrjuje še posamična analiza vsakega ukrepa.
VII.3. Ocena posameznih ukrepov 1-8
VII.3.1. Ukrep 1
(71)
Po mnenju Madžarske so dejavnosti družbe MAVA omejene na enkratno dejavnost, t.j. razpolaganje z nekaterimi sredstvi, ki so bile prej v lasti družbe Malév in opravljanje funkcije „posrednika za nekatera plačila med družbo Malév in MFB“. Družba MAVA je ustanovljena samo za ta namen.
(72)
Dolg v višini 76 milijonov EUR, ki je bil prenesen na družbo MAVA, izhaja iz posojilne pogodbe med družbo Malév in MFB iz leta 2003. Posojilo, krito z državnim poroštvom, bi moralo biti odplačano v enem obroku ob zapadlosti. To posojilo iz leta 2003 je bilo vključeno na seznam obstoječih ukrepov državne pomoči pogodbe o pristopu (24). Vendar je bila s pogodbo v letu 2007 zapadlost posojila podaljšana do leta 2017. Zato od leta 2007 ukrepa ni več mogoče šteti za obstoječi ukrep pomoči. Podaljšanje veljavnosti ukrepa pomoči predstavlja novo shemo pomoči v skladu s členom 4(2)(b) Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 (25).
(73)
Preiskava je pokazala, da je bila transakcija (t.j. podaljšanje zapadlosti dolga, ustanovitev družbe MAVA, prenos dolga na družbo MAVA, prenos sredstev na družbo MAVA in pogodbe o ponovnem zakupu) namenjena zgolj prestrukturiranju dolga družbe Malév. Madžarska je sama priznala, da namen družbe MAVA ni bil nikoli ustvarjanje dobička. Zaradi te transakcije je bil dolg (skupaj s sredstvi) umaknjen iz bilance stanja družbe Malév.
(74)
Trditev Madžarske, da so finančne obveznosti, ki sta jih prevzeli družbi Malév in AirBridge, zadostovale za kritje stroškov družbe MAVA, ni mogoče sprejeti kot dokazilo, da je transakcija skladna s trgom, ker noben zasebni vlagatelj ne bi imel spodbude za enako ravnanje. Ponujena zavarovanja naj bi družbi MAVA omogočila poplačilo dolga ob zapadlosti posojila, t.j. v letu 2017 (26). Noben zasebni vlagatelj ne bi prevzel takega tveganja, tj. ne bi prevzel sredstev z negotovo prihodnjo vrednostjo za določeno plačilno obveznost.
(75)
Čeprav so madžarski organi predložili dokaj razumljiva ovrednotenja (27) za zrakoplov B767 (28) in cevovod za transport kerozina (29), se vrednotenje, predloženo (metoda diskontiranega denarnega toka) za znamko Malév (56 milijonov EUR), zdi krožno in zelo odvisno od uspešnosti letalske družbe in zato se ne more šteti za objektivno vrednost znamke Malév, zlasti ob upoštevanju stanja in uspešnosti letalske družbe. Ob dejstvu, da je bila država seznanjena, da družba Malév verjetno ne bo sposobna izpolniti obveznosti glede plačevanja licenčnine, bi morala biti po metodi diskontiranega denarnega toka vrednost nič. Po tej posebni pogodbeni strukturi torej vrednost znamke ne more biti sprejeta kot zadostno zavarovanje.
(76)
Pogodbene stranke so se zagotovo zavedale, da družba Malév, ki je bilo podjetje v težavah že v letu 2007, v resnici ni bila sposobna zadovoljivo izpolnjevati svojih obveznosti glede plačevanja licenčnine. Po transakciji „stroškov“ družbe MAVA (tj. plačilo obresti MFB) ni bilo mogoče kriti s plačili licenčnin družbe Malév za blagovno znamko. Družba MAVA ni nikoli sprejela nobenega ukrepa za izterjavo neporavnanih plačil.
(77)
Poroštvo VEB v višini 32 milijonov EUR je bilo namenjeno ne samo za kritje glavnice, ampak tudi za redna plačila obresti, ki jih mora družba MAVA plačati MFB.
(78)
Na podlagi navedenega in ob upoštevanju dejstva, da na družbo MAVA ni bila prenesena ustrezna enakovrednost, je treba umik dolga iz bilance stanja gospodarske družbe šteti za prednost v korist družbe Malév.
VII.3.2. Ukrep 2
(79)
Glede predplačila podjetja MNV za (pozneje neizvedeno) prodajo GH je bila po strokovni oceni, ki jo je predložila Madžarska, v letu 2009 čista vrednost sredstev GH 1,6 milijarde HUF, ocenjena tržna vrednost pa 3,5 milijarde HUF. V januarju 2009 je podjetje MNV družbi Malév plačalo 1,6 milijarde HUF predplačila. To plačilo je bilo zavarovano z zastavno pravico na HA-LNA, tj. reaktivnem letalu CRJ (ocenjena tržna vrednost 1,8 milijarde HUF). Februarja 2009 je bila predhodna kupna pogodba spremenjena in družba MNV je plačala dodatnih 2,7 milijarde HUF (skupaj 4,3 milijarde HUF) in na istem zrakoplovu je bila vpisana zastavna pravica druge stopnje.
(80)
Madžarski organi v pripombah na sklep o začetku postopka priznavajo, da je bilo predplačilo v resnici opravljeno zato, da se je družbi Malév v fazi pogajanja ponovne nacionalizacije zagotovila likvidnost.
(81)
V skladu s predhodno kupno pogodbo bi bilo treba v primeru neuspele transakcije ta znesek takoj vrniti (v dveh delovnih dneh). Vendar podjetje MNV po tem, ko je julija 2009 odstopilo od sklenitve posla, ni izvedlo nobenega ukrepa za izterjavo dolga. Ko je bil leta 2010 dolg zamenjan v lastniške deleže, so bile obresti samo naknadno zaračunane, plačane pa niso bile nikoli. Družba Malév je tako to gotovinsko posojilo dobila na razpolago brezplačno.
(82)
Komisija meni, da je družba Malév s tem ukrepom pridobila prednost, ko vračilo predplačila ob njegovi zapadlosti julija 2009 ni bilo izterjano. Do prednosti je prišlo celo že prej in sicer ko je bila februarja 2009 predhodna kupna pogodba spremenjena in se je predplačilo zvišalo (nad ocenjeno tržno vrednostjo družbe), ne da bi bilo zadostno zavarovano.
VII.3.3. Ukrep 3
(83)
Glede ponavljajočih odlogov plačil davčnih obveznosti in socialnih prispevkov Komisija ugotavlja, da je iz predloženih stališč Madžarske jasno, da je družba Malév v letih 2006 in 2007 12-krat prosila za odlog plačila davčnih obveznosti (za različna plačila). Davčni organ je vsakič odobril odlog plačila. V skladu z ustrezno madžarsko zakonodajo o odobritvi takšnih odlogov davčni organ odloča po lastni presoji in bi jo lahko tudi zavrnil. Zato je treba sklep obravnavati kot selektiven (30).
(84)
Do julija 2008 so se zaračunavale zakonite obresti, ki jih je družba Malév plačevala v skladu s časovnim razporedom odlogov plačil. Davčni organ je v svojih odločbah kot razlog navajal težak položaj družbe Malév in prestrukturiranje, ki je bilo v tej fazi predvideno.
(85)
Od julija 2008 pa družba Malév ni več plačevala davkov in socialnih prispevkov ter obresti (razen delnega plačila v decembru 2008) in davčni organ ni izvedel nobenega ukrepa za izterjavo tega dolga. Tudi po tem, ko družba Malév ni ravnala v skladu z dogovori o prerazporeditvi, so bila prerazporejena še nadaljnja plačila. Od aprila 2009 naprej davčne obveznosti in socialni prispevki, ki so zapadli takrat (tj. ne že prej zapadla plačila), niso bili več niti prerazporejeni in APEH ni sprejela nobenega konkretnega ukrepa za izterjavo dolga.
(86)
Komisija meni, da noben zasebni upnik ne bi ravnal tako, kot država Madžarska. Od julija 2008 ni bil sprejet noben konkreten ukrep za izterjavo dolga. Poleg tega je bil finančni položaj družbe kljub prizadevanjem za prestrukturiranje še naprej slab (glej Preglednico 1 zgoraj) in možnost, da bi družba spet postala donosna, je bila zelo majhna ali pa je sploh ni bilo. Zasebni upnik bi si v podobnih okoliščinah prizadeval za izvršitev dogovora. Po tem, ko družba Malév ni več ravnala v skladu z dogovori o prerazporeditvi, noben zasebni upnik ne bi soglašal z nadaljnjimi prerazporeditvami.
(87)
Zato je najpozneje od julija 2008 zaradi neizterjave davčnih obveznosti in socialnih prispevkov s strani davčnega organa in nadaljnjih prerazporeditev družba Malév pridobila prednost.
VII.3.4. Ukrep 4
(88)
V zvezi z dokapitalizacijo februarja 2010, s katero je država ponovno nacionalizirala letalsko družbo, v kateri od privatizacije ni imela deleža, je najbolj presenetljivo dejstvo, da je bilo v letu 2007 99,5 % družbe Malév prodane za ceno, ki je enakovredna približno 740 000 EUR, leta 2010 pa je država za ponovno pridobitev 94,6-odstotnega lastništva dejansko plačala znesek, enakovreden 94 milijonom EUR (z dokapitalizacijo, ki je bila delno izvedena z vložitvijo svežega kapitala v višini 20,7 milijarde HUF in delno z zamenjavo terjatev predplačila za družbo Malév GH v višini 4,7 milijarde HUF v lastniške deleže), t.j. 127-kratnik prvotne prodajne cene. To ravnanje države zlasti zaradi dejstva, da je letalska družba v vmesnem času imela bilančno izgubo, negativen kapital in nobenega verjetnega načrta za prestrukturiranje, ni skladno s trgom. Dejansko so madžarski organi sami potrdili, da je bila družba Malév v „stalnih težavah“ in da je v začetku leta 2010 noben zasebni vlagatelj ni bil pripravljen kupiti.
(89)
Čeprav je dokapitalizacija znašala 25,4 milijarde HUF (t.j. to je bil znesek, ki ga je madžarska država plačala za ponovno pridobitev 94,6-odstotnega lastništva letalske družbe), je imela družba Malév v času zamenjave negativni kapital v višini 41 milijard HUF (152 milijonov EUR), bilančno izgubo v višini 51 milijard HUF (189 milijonov EUR) in skupni dolg v višini 75 milijard HUF (278 milijonov EUR) (31). Glede na finančna poročila za leto 2010 je imela letalska družba v začetku leta 2010 „velike finančne težave, dolg je bil ogromen, virov financiranja praktično ni bilo. […] Ker ni bilo strateškega lastnika, ni bilo na voljo poslovnih virov financiranja“. Letalska družba je vsaj od leta 2003 ustvarjala izgubo brez realne možnosti obnove sposobnosti preživetja, tudi če bi zasebnemu vlagatelju uspelo preobrniti družbo. Na podlagi navedenega je jasno, da dokapitalizacija ne bi zadostovala za obnovo sposobnosti preživetja in da bi po ponovni nacionalizaciji družba Malév že za samo preživetje rabila dodatni kapital in likvidnost. Komisija ugotavlja, da je v takih okoliščinah ponovna nacionalizacija družbe Malév z dokapitalizacijo februarja 2010 družbi prinesla prednost.
(90)
Glede trditve Madžarske, da je bilo za državo bolje, da je družbo Malév nacionalizirala kot da bi uveljavljala svoje terjatve do družbe, Komisija ugotavlja naslednje. Kot potrjuje Madžarska, bi v primeru stečaja razen dela, kritega s poroštvom VEB, lahko izterjali samo majhen del svojih terjatev. (Dejansko je bila v času transakcije vrednost sredstev družbe Malév negativna). V nasprotju s tem se je madžarska država odločila, da bo družbo ohranila pri življenju z zamenjavo svojega dolga in vložitvijo svežega denarja v višini 20,7 milijarde HUF (približno 77 milijonov EUR). Noben zasebni vlagatelj v podobnem položaju ne bi prevzel tega finančnega bremena, zlasti brez realnih možnosti obnove sposobnosti preživetja.
(91)
Komisija tudi ugotavlja, da je takrat, ko je madžarska država povečala kapital družbe Malév, družba AirBridge (posredno VEB) svoj dolg v višini 1,4 milijarde HUF tudi zamenjala v lastniške deleže. Vendar je ta znesek samo 5 % novega kapitala, medtem ko je država poleg zamenjave dolga tudi prispevala znaten znesek svežega kapitala. Dejansko je vložek svežega denarja predstavljal 77 % dokapitalizacije. Zaradi slabega finančnega položaja družbe Malév je bila možnost, da bi družba AirBridge dobila plačilo tega zneska zelo majhna ali celo neobstoječa. Tako se ravnanje zasebnika v tem primeru bistveno razlikuje od ravnanja države in ne more biti referenčna točka za mnenje, da je država ravnala kot zasebni vlagatelj.
Preglednica 2
Dokapitalizacija v letu 2010
Udeleženec v dokapitalizaciji
Vložek v milijardah HUF
Vrsta vložka
Delež vložka
MNV
20,7
Sveži kapital
77 %
MNV
4,7
Zamenjava terjatev v lastniške deleže
18 %
AirBridge / VEB
1,4
Zamenjava terjatev v lastniške deleže
5 %
SKUPAJ
26,8
100 %
(92)
Glede na navedeno Komisija ugotavlja, da je v takih okoliščinah ponovna nacionalizacija družbe Malév z dokapitalizacijo februarja 2010 družbi prinesla prednost.
VII.3.5. Ukrepi 5-8
(93)
Glede ukrepov po ponovni nacionalizaciji je očitno, da so bila posojila delničarjev in dokapitalizacije namenjeni financiranju tekočega poslovanja in preprečevanju neizbežne plačilne nesposobnosti družbe Malév. Država je tako te ukrepe sprejela z enakim ciljem: ohraniti poslovanje družbe Malév. Poleg tega so tesno povezani tudi kronološko, saj so se dogajali v zelo kratkih časovnih presledkih (t.j. od maja do septembra 2010). Zato Komisija meni, da v skladu z BP Chemicals teh posojil delničarjev ni mogoče oceniti po načelu vlagatelja v tržnem gospodarstvu in zlasti z uporabo Sporočila o referenčni obrestni meri (32), ker so vsa neposredno povezana z ukrepom 4 in zato značaja državne pomoči ni mogoče oceniti ločeno.
(94)
Iz predloženih stališč Madžarske je jasno, da noben zasebni vlagatelj ni bil pripravljen financirati družbe Malév, njeni edini viri financiranja so bili dobaviteljevi krediti in likvidnost, ki jo je zagotovila država. V času odobritve posojil država ni mogla resno računati, da bo družba Malév izpolnila svoje obveznosti glede plačevanja obresti in da bo posojilo odplačala. Vprašljivo je tudi, ali bi kakšen zasebni upnik tvegal in odobril posojilo, ki se plača v enkratnem znesku ob zapadlosti družbi v stanju, primerljivem s stanjem družbe Malév (t.j. v stalnih težavah). Zaradi kreditne zgodovine družbe do države (npr. nevračilo predplačila za GH, ponavljajoči odlogi plačila davkov in neplačila) država in drugi vlagatelji niso mogli realno pričakovati, da bo družba Malév izpolnjevala svoje obveznosti.
(95)
Po drugi strani pa celo v skladu s Sporočilom o referenčni obrestni meri predpisane obresti in dogovorjena zavarovanja ne bi zadoščala za izključitev obstoja državne pomoči. Predpisana obrestna mera je bila 9,97 %, referenčna obrestna mera HUF v času odobritve pa je znašala 5,97 %. Zaradi preteklih rezultatov in finančnega položaja družbe Malév (družba, ki je ves čas na robu stečaja) samo 400 bazičnih točk nad izhodiščno obrestno mero za madžarske forinte ne zadostuje. Kar zadeva zavarovanje posojil, je tržna vrednost GH (3,5 milijarde HUF) v primeru propada družbe Malév vprašljiva, ker je bila družba Malév prevladujoči partner zemeljske oskrbe: v letu 2009 je 63 % dohodka ustvarila družba Malév. Zato je bil vsaj kratkoročno ekonomski učinek GH odvisen od obstoja družbe Malév in njena tržna vrednost bi se znatno zmanjšala, če bi šla družba Malév v stečaj.
(96)
Ker ni bilo verjetnega načrta za prestrukturiranje, je bilo že od začetka jasno, da posojila in dokapitalizacija ne bodo povzročile preobrata družbe s tržno vednostjo nič, ki je bila še naprej v kritičnem stanju. Ti ukrepi so torej praktično enakovredni neposrednim nepovratnim sredstvom, ker država ni imela možnosti povračila „vloženih“ sredstev.
(97)
Zato Komisija meni, da so ukrepi 5-8 družbi Malév dali prednost.
VII.4. Ugotovitve o prisotnosti državne pomoči
(98)
V skladu z navedeno oceno vsi zadevni ukrepi (ukrepi 1-8) družbi Malév dajejo prednost. Ta prednost je bila dodeljena iz državnih sredstev.
(99)
Poleg tega je Malév letalska družba in se šteje za podjetje. Konkurira drugim letalskim družbam, ki nimajo enake prednosti. Zato ukrepi izkrivljajo konkurenco. Poleg tega deluje v sektorju (letalstvo), v katerem zagotovo obstaja trgovina med državami članicami, zato je izpolnjeno tudi merilo vpliva na trgovino znotraj Unije.
(100)
Ukrepi so specifični in selektivni, ker dajejo prednost samo enemu podjetju (tj. družbi Malév).
(101)
Komisija na podlagi zgoraj predstavljenih trditev ugotavlja, da ukrepi 1-8 izpolnjujejo merila iz člena 107(1) PDEU. V skladu s tem jih je treba šteti za državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.
VII.5. Združljivost pomoči z notranjim trgom
(102)
Člena 107(2) in 107(3) PDEU določata izjeme od splošnega pravila, da državna pomoč ni združljiva z notranjim trgom, kot je navedeno v členu 107(1).
(103)
Komisija meni, da je bila družba Malév v stalnih težavah vsaj od leta 2006. Zlasti je vsaj od leta 2003 ustvarjala izgubo (glej Preglednico 1 zgoraj) in že v letu 2006 je bil njen kapital negativen (Slika 1 zgoraj). Poleg tega so madžarski organi potrdili stalne težave letalske družbe in da je od druge polovice leta 2006 izpolnjevala pogoje za uvedbo kolektivnega postopka insolventnosti in tako izpolnila točko 10(c) Smernic za reševanje in prestrukturiranje. Zato so edina podlaga za združljivost Smernice za reševanje in prestrukturiranje.
(104)
V zvezi z upravičenostjo in pogojem o „enkratni pomoči“ Komisija ugotavlja, da proučevani ukrepi ne predstavljajo „nepretrganega prestrukturiranja“. Letalska družba je v zadevnem obdobju (tj. 2007-2010) dvakrat spremenila lastnika, ker je bila privatizirana in ponovno nacionalizirana. Nenehno je bila v postopku „prestrukturiranja“, vendar brez skladnega načrta. Po privatizaciji so se sicer začele izvajati nekatere pobude za znižanje stroškov (odpuščanja in opuščanje prog), vendar se stroški na enoto niso dovolj znižali. Po navedbah madžarskih organov je bila leta 2009 pripravljena nova „strateška usmeritev“, ki pa jo je svetovalno podjetje Roland Berger v okviru ponovne nacionalizacije spet spremenilo. Zato so zadevni ukrepi različni ukrepi prestrukturiranja, ki načeloma kršijo načelo o enkratni pomoči.
(105)
Komisija ugotavlja, da tudi, če bi bila družba Malév po Smernicah za reševanje in prestrukturiranje upravičena do pomoči (tj. bi bil izpolnjen pogoj o „enkratni pomoči“, kar v tem primeru ne drži), zahteve za pomoč za reševanje in prestrukturiranje, ki je združljiva z notranjim trgom, zaradi spodaj navedenih razlogov ne bi bile izpolnjene.
(106)
Kar zadeva pomoč za reševanje, točka 25(a)-(e) Smernic za reševanje in prestrukturiranje ni izpolnjena. Zlasti obravnavani ukrepi niso omejeni na najnižjo potrebno vsoto in niso bili predloženi nobeni dokazi, da so utemeljeni z resnimi socialnimi težavami in da nimajo nobenih neupravičenih škodljivih učinkov prelivanja na druge države članice. Razen ukrepov 5 in 8 večina ni bila odobrena v obliki posojil ali poroštev za posojilo.
(107)
Kar zadeva pomoč za prestrukturiranje, ni izpolnjen noben pogoj združljivosti z notranjim trgom po Smernicah za reševanje in prestrukturiranje.
(108)
Zlasti glede točk 34-35 Smernic za reševanje in prestrukturiranje „obnova dolgoročne sposobnosti preživetja“ madžarski organi niso dokazali možnosti sposobnosti preživetja letalske družbe in niso predložili načrta za prestrukturiranje, skladnega z zahtevami, določenimi v točkah 36-37 Smernic za reševanje in prestrukturiranje.
(109)
Poleg tega v zvezi z zahtevo „izogibanja neupravičenemu izkrivljanju konkurence“ (točke 38-42 Smernic za reševanje in prestrukturiranje) Komisija ugotavlja, da ni bil izveden noben izravnalni ukrep.
(110)
Glede pogoja „omejitve pomoči na najnižjo vsoto“ (točke 43-45 Smernic za reševanje in prestrukturiranje) Komisija ugotavlja, da lastnega prispevka ni.
(111)
Zaradi zgoraj navedenega ukrepi 1-8, ki so bili izvedeni v korist družbe Malév od leta 2007, niso združljivi s Smernicami za reševanje in prestrukturiranje. Ker so bili ukrepi odobreni za družbo v težavah, se ne uporablja nobena druga podlaga za združljivost. Zato ukrepi niso združljivi z notranjim trgom.
VIII. IZTERJAVA
VIII.1. Splošno
(112)
V skladu s PDEU in ustaljeno sodno prakso Sodišča je Komisija pristojna za odločanje, ali mora zadevna država članica ukiniti ali spremeniti pomoč (33), za katero je ugotovila, da je nezdružljiva z notranjim trgom. Prav tako Sodišče dosledno meni, da je namen obveznosti države, da ukine pomoč, za katero Komisija meni, da ni združljiva z notranjim trgom, ponovna vzpostavitev prejšnjih razmer (34). V zvezi s tem je Sodišče odločilo, da je ta cilj dosežen, ko prejemnik odplača znesek, ki mu je bil dodeljen v okviru nezakonite pomoči, s čimer izgubi prednost, ki jo je užival glede na konkurente na trgu, ter se ponovno vzpostavijo razmere pred plačilom pomoči (35).
(113)
V skladu s to sodno prakso je v členu 14 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (36) določeno, da „če se v primerih nezakonite pomoči sprejmejo negativne odločbe, Komisija odloči, da mora zadevna država članica sprejeti vse potrebne ukrepe, da upravičenec vrne pomoč“.
(114)
Ker obravnavani ukrepi pomenijo pomoč, ki je nezakonita in nezdružljiva z notranjim trgom, jo je treba izterjati, da se ponovno vzpostavijo razmere na trgu, kakršne so bile pred dodelitvijo pomoči. Izterjavo se torej uporablja od takrat, ko je bila upravičencu dana prednost, tj. ko je bila pomoč dana upravičencu na voljo, vključuje pa tudi obresti na terjatev do trenutka dejanske izterjave.
VIII.2. Element pomoči v posameznih ukrepih
VIII.2.1. Ukrep 1
(115)
Komisija priznava, da ima „Malév“ kot blagovna znamka madžarskega nacionalnega prevoznika, ki posluje že desetletja, na letalskem trgu neko vrednost. Po drugi strani pa Komisija meni, da ni mogoče sprejeti vrednosti znamke, ki jo navajajo madžarski organi po posebni pogodbeni strukturi. Objektivna vrednost bi morala temeljiti na neodvisnem vrednotenju, ki bi upoštevalo tudi splošen finančni položaj družbe Malév.
(116)
Na podlagi zgoraj navedenega je element pomoči ukrepa 1 izračunan v višini 56 milijonov EUR, tj. 76 milijonov EUR minus vrednost cevovoda za transport kerozina in zrakoplova (v višini 20 milijonov EUR). Od tega zneska pa se odšteje še objektivna vrednost znamke Malév (37). Točen element pomoči mora izračunati Madžarska. Če Madžarska ne bo predložila prepričljivih argumentov o objektivni vrednosti znamke ob zaključku transakcije prenosa znamke na družbo MAVA, se bo kot element pomoči upošteval celoten znesek 56 milijonov EUR.
VIII.2.2. Ukrep 2
(117)
Kot je bilo navedeno, Komisija meni, da je družba Malév s tem ukrepom pridobila prednost, ko vračilo predplačila po zapadlosti ni bilo izterjano. Do prednosti je prišlo celo že prej in sicer vsaj v trenutku, ko je bila februarja 2009 predhodna kupna pogodba spremenjena in se je predplačilo zvišalo (nad ocenjeno tržno vrednostjo družbe).
(118)
Komisija ugotavlja, da noben zasebni subjekt ne bi odobril takega gotovinskega posojila. Noben zasebni akter na trgu se ne bi strinjal, da bi družbi Malév dal taka sredstva na voljo, zlasti ne brezplačno in brez kakršnegakoli ukrepanja, da se izterjajo. Madžarski organi v pripombah na sklep o začetku postopka sami priznavajo, da je bil namen predplačila zagotoviti preživetje družbe Malév (glej uvodno izjavo (80) zgoraj). Zato je celotni znesek sredstev v obdobju, ko jih je upravičenec imel na voljo, element pomoči: od februarja 2009 do julija 2009 0,8 milijarde HUF (razlika med tržno vrednostjo GH in „preplačilom“) in od julija 2009 do februarja 2010 4,3 milijarde HUF (celotni znesek predplačila). Pri izterjavi je torej treba upoštevati, da je bil februarja 2010 znesek zamenjan v lastniške deleže (glej ukrep 4 spodaj).
VIII.2.3. Ukrep 3
(119)
Glede odloga plačila in neizterjave davčnih obveznosti in socialnih prispevkov Komisija meni, da ves dolg družbe Malév do APEH, ki je zapadel od julija 2008 do marca 2010, pomeni državno pomoč. Poleg tega državno pomoč pomeni tudi celotni prerazporejeni znesek po tem datumu (julij 2008). Nobenega dokazila ni, da bi zasebni upnik odobril take odloge plačila in prerazporeditve. Pri izterjavi je treba upoštevati dejstvo, da so bili zapadli zneski poplačani marca 2010.
VIII.2.4. Ukrep 4
(120)
Glede dokapitalizacije Komisija meni, da glede na finančno stanje družbe Malév, očitno potrebo po nadaljnji podpori po dokapitalizaciji in nerealne možnosti povračila „vloženih“ sredstev noben zasebni vlagatelj družbi Malév ne bi dal na voljo teh sredstev. Vloženi kapital v višini 25,4 milijarde HUF in zamenjava terjatev za predplačilo za Malév GH v lastniške deleže v višini 4,7 milijarde HUF sta element pomoči.
VIII.2.5. Ukrep 5
(121)
Kar zadeva posojila v skupnem znesku 9,2 milijarde HUF Komisija meni, da ob upoštevanju posojilne zgodovine in položaja letalske družbe v času odobritve teh posojil, država ni imela prav nobenega razloga pričakovati vračila in ob odobritvi posojila je bilo vprašljivo celo, ali bo družba Malév lahko plačevala obresti. Dejansko zaračunane obresti niso bile plačane in so bile pozneje spremenjene v lastniške deleže.
(122)
Zato Komisija meni, da je posojilo mogoče primerjati z neposrednimi nepovratnimi sredstvi in zato je element pomoči celotni znesek posojila v višini 9,2 milijarde HUF v obdobju, ko jih je upravičenec imel na voljo, tj. od odobritve obrokov (maj, junij in julij 2010) do preoblikovanja posojil v lastniške deleže (september 2010). Zapadle neplačane obresti je treba vključiti v element pomoči. Pri izterjavi je torej treba upoštevati, da je bil septembra 2010 znesek zamenjan v lastniške deleže (glej ukrep 6 spodaj).
VIII.2.6. Ukrep 6
(123)
Komisija zaradi razlogov, navedenih v uvodni izjavi (120) zgoraj, meni, da se lahko skupni znesek dolga, ki je bil spremenjen v lastniške deleže, šteje za neposredna nepovratna sredstva in zato je celotni znesek v višini 9,4 milijarde HUF od septembra 2010 element pomoči.
VIII.2.7. Ukrep 7
(124)
Komisija zaradi razlogov, navedenih v uvodni izjavi (120) zgoraj, meni, da je kapital v višini 5,3 milijarde HUF, vložen od septembra 2010, element pomoči.
VIII.2.8. Ukrep 8
(125)
Komisija zaradi razlogov, navedenih v uvodni izjavi (120) zgoraj, meni, da je skupni znesek posojila primerljiv z neposrednimi nepovratnimi sredstvi in zato je celotni znesek v višini 5,7 milijarde HUF od septembra 2010 element pomoči.
IX. SKLEPNA UGOTOVITEV
(126)
Na podlagi zgoraj navedenega Komisija ugotavlja, da ukrepi 1-8, ki jih je Madžarska izvedla v korist družbe Malév, pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.
(127)
Poleg tega Komisija ugotavlja, da ukrepi 1-8 niso združljivi z notranjim trgom.
(128)
Od družbe Malév je treba zahtevati vračilo nezdružljive pomoči, kot je določeno v oddelku VIII.2 zgoraj, da se ponovno vzpostavijo razmere na trgu, kakršne so bile pred dodelitvijo pomoči. Točen skupni znesek, ki ga je treba vrniti, ter obresti na terjatev morajo izračunati madžarski organi -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Naslednji ukrepi, ki jih je Madžarska odobrila družbi Malév Hungarian Airlines, pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU:
a)
ukrep 1: 31. decembra 2007 je družba v državni lasti MAVA prevzela posojilo, ki ga je leta 2003 družbi Malév odobrila razvojna banka MFB, ki je v 100-odstotni državi lasti,
b)
ukrep 2: zagotovitev enoletnega „gotovinskega posojila“ v višini 4,3 milijarde HUF podjetju MNV za načrtovani (in pozneje neizvedeni) nakup podružnice družbe Malév za storitve zemeljske oskrbe,
c)
ukrep 3: ves dolg za davčne obveznosti in prispevke za socialno varnost, ki je zapadel od julija 2008 do marca 2010 in odlog plačila davčnih obveznosti in socialnih prispevkov od julija 2008,
d)
ukrep 4: februarja 2010 dokapitalizacija s strani MNV v višini 25,4 milijarde HUF (delno izvedena z vložitvijo svežega kapitala v višini 20,7 milijarde HUF in delno z zamenjavo terjatev predplačila za GH v višini 4,7 milijarde HUF v lastniške deleže),
e)
ukrep 5: tri posojila delničarjev v skupnem znesku 9,2 milijarde HUF, ki jih je družbi Malév med majem in avgustom 2010 zagotovilo podjetje MNV, z zapadlimi neplačanimi obrestmi,
f)
ukrep 6: konverzija posojil delničarjev septembra 2010 (z dolgovanimi obrestmi na posojila) iz člena 1(e) iz dolga v lastniški delež v višini 9,4 milijarde HUF,
g)
ukrep 7: nadaljnja dokapitalizacija v višini 5,3 milijarde HUF septembra 2010,
h)
ukrep 8: nadaljnje posojilo delničarjev septembra 2010 v višini 5,7 milijarde HUF z zapadlimi neplačanimi obrestmi.
Člen 2
Ukrepi državne pomoči iz člena 1, ki jih je Madžarska nezakonito odobrila družbi Malév Hungarian Airlines in s tem kršila člen 108(3) PDEU, so nezdružljivi z notranjim trgom.
Člen 3
(1) Madžarska od upravičenca izterja pomoč iz člena 1.
(2) Vsoti, ki se vrne, se prištejejo obresti za obdobje od datuma, ko je bila pomoč dana na voljo upravičencu, do datuma njenega dejanskega vračila.
(3) Obresti se izračunajo z obrestnoobrestnim računom v skladu s poglavjem V Uredbe (ES) št. 794/2004.
Člen 4
(1) Izterjava pomoči iz člena 1 se izvede takoj in učinkovito.
(2) Madžarska zagotovi izvršitev tega sklepa v štirih mesecih od datuma uradnega obvestila o tem sklepu.
Člen 5
(1) Madžarska v dveh mesecih od datuma uradnega obvestila o tem sklepu Komisiji predloži naslednje informacije:
a)
skupni znesek (glavnica in obresti pri izterjavi), ki ga je treba izterjati od upravičenca;
b)
natančen opis ukrepov, ki so že sprejeti in načrtovani za uskladitev s tem sklepom;
c)
dokumente, ki dokazujejo, da se je od upravičenca zahtevalo vračilo pomoči.
(2) Madžarska Komisijo obvešča o napredku nacionalnih ukrepov, sprejetih za izvajanje tega sklepa, dokler pomoč iz člena 2(3) z obrestmi ni v celoti izterjana. Na zahtevo Komisije takoj predloži informacije o že sprejetih in načrtovanih ukrepih za uskladitev s tem sklepom. Prav tako predloži podrobne podatke o zneskih pomoči in obrestih pri izterjavi, ki jih je upravičenec že vrnil.
Člen 6
Ta sklep je naslovljen na Madžarsko.
V Bruslju, 9. januarja 2012