РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 236/2012 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 14 март 2012 година
относно късите продажби и някои аспекти на суапите за кредитно неизпълнение
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 114 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейската централна банка (1),
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (2),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (3),
като имат предвид, че:
(1)
В разгара на финансовата криза през септември 2008 г. компетентните органи на редица държави-членки на ЕС и надзорните органи в трети държави като Съединените американски щати и Япония приеха спешни мерки за ограничаване или забрана на късите продажби на някои или всички ценни книжа. Те предприеха действие поради опасенията, че в условията на значителна финансова нестабилност късите продажби биха могли да засилят тенденцията към спад на цените на акциите, особено във финансовите институции, и така да застрашат съществуването им и да създадат системни рискове. Приетите от държавите-членки мерки бяха различни, защото Съюзът няма специална обща регулаторна рамка за късите продажби.
(2)
За да се гарантира правилното функциониране на вътрешния пазар и да се подобрят условията за това функциониране, особено по отношение на финансовите пазари, както и за да се осигури високо равнище на защита на потребителите и инвеститорите, е целесъобразно да се създаде обща регулаторна рамка за изискванията и правомощията по отношение на късите продажби и суапите за кредитно неизпълнение и да се гарантира по-тясна координация и съгласуваност между държавите-членки, когато трябва да се вземат мерки при извънредни обстоятелства. Необходимо е да се хармонизират правилата за късите продажби и някои аспекти на суапите за кредитно неизпълнение, за да се предотврати създаването на пречки пред правилното функциониране на вътрешния пазар, тъй като в противен случай има вероятност държавите-членки да продължат да вземат различни мерки.
(3)
Целесъобразно и необходимо е тези правила да бъдат под формата на регламент, за да се гарантира, че разпоредбите, с които пряко се налагат задължения за частни лица да уведомяват за нетните си къси позиции и да оповестяват тези позиции по отношение на някои инструменти и във връзка с непокритите къси продажби, се прилагат по еднакъв начин в Съюза. Регламент е необходим и за възлагането на правомощия на Европейския надзорен орган (Европейски орган за за ценни книжа и пазари) (ЕОЦКП), създаден с Регламент (ЕС) № 1095/2010 на Европейския парламент и на Съвета (4), който да координира вземаните от компетентните органи мерки или сам да взема мерки.
(4)
Обхватът на настоящия регламент следва да бъде колкото е възможно по-широк, за да се създаде предпазна регулаторна рамка, която да се използва при извънредни обстоятелства. Тази рамка следва да обхваща всички финансови инструменти, но да предвижда пропорционални мерки срещу рисковете, които може да произтичат от късите продажби на различни инструменти. Ето защо на компетентните органи и на ЕОЦКП следва да се разреши само при извънредни обстоятелства да вземат мерки, засягащи всички видове финансови инструменти и надхвърлящи постоянните мерки, прилагани само спрямо определени видове инструменти, когато има ясно установени рискове, които трябва да бъдат преодолени.
(5)
За да се прекрати сегашното положение на разпокъсаност, при което някои държави-членки са приели несъгласувани мерки, и да се ограничи възможността компетентните органи да вземат несъгласувани мерки, е важно потенциалните рискове, произтичащи от късите продажби и суапите за кредитно неизпълнение, да се регулират по хармонизиран начин. С изискванията, които да бъдат наложени, следва да се регулират установените рискове, без да се намаляват неоправдано ползите, които късите продажби осигуряват за качеството и ефективността на пазарите. Докато в някои ситуации късите продажби биха могли да имат отрицателни последици, при нормални пазарни условия късите продажби играят важна роля за осигуряването на правилното функциониране на финансовите пазари, по-специално във връзка с ликвидността на пазара и ефективното ценообразуване.
(6)
Позоваванията на физически или юридически лица в настоящия регламент следва да включват и регистрирани стопански сдружения без юридическа правосубектност.
(7)
По-високата прозрачност на значителните нетни къси позиции в определени финансови инструменти вероятно ще бъде от полза както за регулаторния орган, така и за участниците на пазара. За акциите, допуснати до търговия на място за търговия в Съюза, следва да се въведе двустепенен модел, който осигурява по-голяма прозрачност на значителните нетни къси позиции в акции на определено равнище. При достигането на по-ниския праг за съответната позиция следва да се отправи непублично уведомление до съответните регулаторни органи, за да могат те да наблюдават и при необходимост да разследват късите продажби, които биха могли да създадат системни рискове, да представляват злоупотреба или да доведат до хаос на пазарите; при достигането на по-високия праг позициите следва да бъдат публично оповестявани, за да се осигури на другите участници на пазара полезна информация за значителните индивидуални къси позиции в акции.
(8)
Следва да се въведе изискване за такова уведомяване на регулаторните органи за значителните нетни къси позиции, свързани с държавни дългови инструменти в Съюза, тъй като това би осигурило важна информация, въз основа на която те ще следят дали тези позиции фактически създават системни рискове или се използват за злоупотреби. С това изискване следва да се предвижда само непублично оповестяване пред регулаторните органи, защото публикуването на пазара на информация за такива инструменти би могло да окаже отрицателно влияние на пазарите на държавни дългови инструменти, на които ликвидността вече е намаляла.
(9)
Изискванията за уведомяване във връзка с държавни дългови инструменти следва да се прилагат за дълговите инструменти, емитирани от държавите-членки и от Съюза, включително от Европейската инвестиционна банка, всяко министерство, агенция или дружество със специално предназначение на държава-членка или международна финансова институция, учредена от две или повече държави-членки, което емитира дългови инструменти от името на държава-членка или от името на няколко държави-членки, като Европейския инструмент за финансова стабилност или бъдещия Европейски механизъм за стабилност. В случай на федерална държава-членка изискванията за уведомяване следва да се прилагат и по отношение на дългови инструменти, емитирани от член на федерацията. Това обаче не следва да се прилага за други регионални и местни или квазипублични орани в държава-членка, които емитират дългови инструменти. Целта на дълговите инструменти, емитирани от Съюза, е да се окаже подкрепа за платежния баланс или за финансовата стабилност на държавите-членки, или да се предостави макрофинансова помощ за трети държави.
(10)
За да се осигури пълнота и ефективност на изискването за прозрачност, е важно в обхвата на изискванията за уведомяване да се включат не само късите позиции, създадени чрез търговия с акции или държавни дългови инструменти на места за търговия, но и късите позиции, създадени чрез търговия извън местата за търговия, и нетните къси позиции, създадени чрез използване на деривати, като например опции, фючърси, инструменти, свързани с индекси, договори за разлики и финансови залагания въз основа на спред (spread bets), свързани с акции или държавен дълг.
(11)
Всеки режим по отношение на прозрачността следва да предвижда осигуряването на пълна и точна информация за позициите на физическите или юридическите лица, за да бъде полезен за регулаторните органи и пазарите. По-специално, в представяната на регулаторния орган или на пазара информация трябва да се отчитат както късите, така и дългите позиции, за да се осигурят ценни сведения за нетната къса позиция на съответното физическо или юридическо лице в акции, държавни дългови инструменти и суапи за кредитно неизпълнение.
(12)
При изчисляването на късите или дългите позиции следва да се отчита всяка форма на икономически интерес, който дадено физическо или юридическо лице има във връзка с емитирания акционерен капитал на дружество или емитираните държавни дългови инструменти на държава-членка или Съюза. По-специално, следва да се отчитат икономическите интереси, придобити пряко или косвено чрез използване на деривати като опции, фючърси, договори за разлики и финансови залагания въз основа на спред (spread bets), свързани с акции или държавни дългови инструменти и индекси, кошници от ценни книжа и борсово търгувани фондове. При свързаните с държавни дългови инструменти позиции следва да се отчитат и суапите за кредитно неизпълнение, свързани с емитентите на държавни дългови инструменти.
(13)
Освен режима за прозрачност, предвиден в настоящия регламент, Комисията следва да вземе предвид в контекста на прегледа на Директива 2004/39/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 21 април 2004 г. относно пазарите на финансови инструменти (5) дали включването от страна на инвестиционните посредници в отчетите за сделките на информация относно късите продажби би представлявало полезна допълнителна информация, която би позволила на компетентните органи да наблюдават равнищата на късите продажби.
(14)
Когато дадено лице купува суапи за кредитно неизпълнение, без да има дълга позиция в базовите държавни дългови инструменти, или каквито и да е активи, портфейл от активи, финансови задължения или финансови договори, чиято стойност има съответствие със стойността на държавните дългови инструменти, това от икономическа гледна точка може да е равнозначно на поемането на къса позиция в базовия дългов инструмент. Затова при изчисляването на нетната къса позиция по отношение на държавни дългови инструменти следва да се включват и суапите за кредитно неизпълнение, свързани със задължение на емитент на държавни дългови инструменти. Позицията в суапи за кредитно неизпълнение следва да се отчита както за да се определи дали дадено физическо или юридическо лице има значителна нетна къса позиция в държавни дългови инструменти, за която трябва да бъде уведомен компетентният орган, така и когато компетентен орган суспендира ограничения върху сделки с непокрити позиции в суапи за кредитно неизпълнение, за да се определи значителната непокрита позиция в суап за кредитно неизпълнение, свързан с емитент на държавни дългови инструменти, за която трябва да бъде уведомен компетентният орган.
(15)
За да се осигури възможност за текущо наблюдение на позициите, режимът за прозрачност следва да включва и уведомяване или оповестяване в случаите, когато промяната в дадена нетна къса позиция води до нарастването или намалението на размера ѝ над или под определени прагове.
(16)
За да бъде ефективен режимът за прозрачност, е важно той да се прилага, независимо къде се намира физическото или юридическото лице, включително в трети държави, в случаите когато въпросното лице има значителна нетна къса позиция в дружество, чиито акции са допуснати до търговия на място за търговия в Съюза, или нетна къса позиция в държавни дългови инструменти, емитирани от държава-членка или от Съюза.
(17)
Определението на къса продажба не следва да включва споразумение за обратно изкупуване между двете страни, при което едната страна продава на другата ценна книга на дадена цена със задължението да изкупи ценната книга на по-късна дата на друга определена цена, или да включва дериватен договор, при който е договорено на бъдеща дата да се извърши продажба на ценни книжа на определена цена. Определението не следва да включва и трансфер на ценни книжа по силата на споразумение за даване на ценни книжа на заем.
(18)
Смята се, че понякога непокритите къси продажби на акции и държавни дългови инструменти водят до повишаване на риска от неизпълнение на сетълмента и нестабилност. За да се намалят тези рискове, е целесъобразно да се въведат пропорционални ограничения за непокритите къси продажби по тези инструменти. В подробните разпоредби за ограниченията следва да се отчитат различните механизми, използвани понастоящем за извършване на покрити къси продажби. Те включват отделно споразумение за обратно изкупуване, въз основа на което лицето, което извършва къса продажба на ценна книга, изкупува своевременно еквивалентна ценна книга, за да позволи сетълмента на сделката за къса продажба, и включва финансови обезпечения, ако обезпеченото лице може да използва ценната книга за уреждане на сделката за къса продажба. Други примери включват: емисии права (offerings) на дружества за вече съществуващи акционери, заемни пулове и споразумения за обратно изкупуване, предоставяни например от местата за търговия, системите за клиринг или централните банки.
(19)
По отношение на непокритите къси продажби на акции е необходимо физическото или юридическото лице да е сключило споразумение с трета страна, съгласно което третата страна е потвърдила, че акцията е локализирана, което означава, че третата страна потвърждава, че счита, че може да предостави акцията за сетълмент на датата, на която трябва да се извърши сетълментът. За да се даде такова потвърждение, е необходимо да се вземат мерки по отношение на трети лица, така че физическото или юридическото лице да има разумни очаквания, че сетълментът може да се извърши в изисквания срок. Това включва мерки като разпределянето от третата страна на акциите за заемане или покупка, така че сетълментът да може да се извърши в изисквания срок. По отношение на късите продажби, които трябва да се покрият със закупуването на акцията в същия ден, тези мерки включват потвърждение от трета страна, че счита заемането или закупуването на акциите за лесно. Ликвидността на акциите, и по-специално равнището на оборота и лекотата, с която може да се извърши закупуването, продажбата и заемането с минимален ефект върху пазара, следва да се отчита от ЕОЦКП при определянето на това какви мерки са необходими за наличието на разумно очакване, че сетълментът може да се извърши в изисквания срок.
(20)
По отношение на непокритите къси продажби на държавен дълг фактът, че дадена къса продажба ще бъде покрита с изкупуване на държавния дълг същия ден, може да се счита за пример за пораждане на разумно очакване, че сетълментът ще може да се извърши в изисквания срок.
(21)
Суапите за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти следва да се основават на принципа на застрахователния интерес, като същевременно се отчита, че спрямо емитента на държавни дългови инструменти може да има интереси, различни от притежаването на облигации. Тези интереси включват хеджиране срещу риска от неизпълнение от страна на емитента на държавен дългов инструмент, когато физическо или юридическо лице има дълга позиция в държавния дълг на този емитент, или хеджиране срещу риска от спад в стойността на държавния дългов инструмент, когато физическото или юридическо лице има активи или пасиви, които се отнасят до образувания от публичния или частния сектор в съответната държава-членка и чиято стойност е свързана със стойността на държавния дълг. Такива активи следва да включват финансови договори, портфейл на активите или финансовите задължения, както и лихвен процент или сделки с валутни суапи, по отношение на които суапът за кредитно неизпълнение по държавен дългов инструмент се използва като инструмент за управление на риска от страна на контрагенти за хеджиране на експозиция по финансови и външнотърговски договори. Никоя позиция или портфейл от позиции, използвани в контекста на хеджирането на експозиции към държавен дълг, не следва да се разглежда като непокрита позиция в суап за кредитно неизпълнение по държавен дългов инструмент. Това включва всякакви експозиции на централното, регионалното и местното управление, субекти от публичния сектор или всяка експозиция, гарантирана от някой от посочените субекти. Освен това следва да се включи и експозицията на субекти от частния сектор, установени в държавата-членка. В този контекст следва да се отчитат всички експозиции, включително заеми, кредитен риск на контрагенти (включително потенциална експозиция, когато за такава експозиция се изисква регулаторен капитал), вземания и гаранции. Това включва също непреки експозиции на всеки от посочените субекти, получени inter alia чрез експозиция на индекси, фондове или дружества със специално предназначение.
(22)
Тъй като сключването на суап за кредитно неизпълнение по държавен дългов инструмент без свързана експозиция на риск от спад на стойността на държавния дългов инструмент може да има отрицателно въздействие върху стабилността на пазарите на държавен дълг, на физическите или юридически лица следва да бъде забранено да влизат в такива непокрити позиции на суапи за кредитно неизпълнение. При първите сигнали обаче, че пазарът на държавен дълг не функционира правилно, компетентният орган следва да може временно да суспендира такова ограничение. Такова суспендиране следва да се основава на убеждението на компетентния орган, което се основава на обективни причини, които са резултат от анализа на показателите, определени в настоящия регламент. Компетентните органи следва също да могат да използват допълнителни показатели.
(23)
Целесъобразно е да се предвидят и изисквания за централните контрагенти във връзка с процедурите за изкупуване и глобите за неизпълнение на сетълмента при сделки с акции. С процедурите за изкупуване и изискванията във връзка със забавата при сетълмент следва да се установят основни стандарти за дисциплината на сетълмента. Изискванията, свързани с изкупуването и налагането на глоби, следва да са достатъчно гъвкави, за да позволят на централния контрагент, чиято отговорност е да гарантира, че такива процедури са налице, да е в състояние да разчита на друг участник на пазара да осъществи оперативно изкупуването или да наложи глобата. За правилното функциониране на финансовите пазари обаче е от основно значение да бъдат разгледани по-широките аспекти на дисциплината на сетълмента в хоризонтално законодателно предложение.
(24)
С мерките, отнасящи се до държавни дългови инструменти и свързани с тях суапи за кредитно неизпълнение, включително по-висока прозрачност и ограничения за непокритите къси продажби, следва да се наложат изисквания, които са пропорционални и същевременно избягват отрицателното въздействие върху ликвидността на пазарите на държавни облигации и пазарите за обратно изкупуване на държавни облигации за държавни облигации.
(25)
Акциите все по-често се допускат до търговия на различни места за търговия в Съюза и в трети държави. Акции на редица големи дружества със седалище в трети държави също са допуснати до търговия на места за търговия в рамките на Съюза. От гледна точка на ефикасността е целесъобразно ценните книжа да бъдат изключени от обхвата на някои изисквания за уведомяване и оповестяване в случаите, когато основното място за търговия на съответния инструмент е в трета държава.
(26)
Дейностите по поддържане на пазара (market making) играят ключова роля за осигуряване на ликвидност на пазарите в Съюза, а маркет-мейкърите трябва да поемат къси позиции, за да я изпълняват. Налагането на изисквания за тези дейности би могло да наруши сериозно способността им за осигуряване на ликвидност и да окаже значително отрицателно влияние върху ефективността на пазарите на Съюза. Освен това маркет-мейкърите рядко поемат значителни къси позиции, освен за много кратки периоди. Затова е целесъобразно извършващите такава дейност физически или юридически лица да бъдат изключени от обхвата на изискванията, които биха могли да навредят на способността им да изпълняват тази функция и по този начин могат да окажат неблагоприятно въздействие върху пазарите на Съюза. За да важат тези изисквания и за еквивалентните лица от трети държави, е необходима процедура за оценяване на еквивалентността на пазарите на третите държави. Изключението следва да се прилага за различните видове дейности по поддържане на пазара, но не и за търговията за собствена сметка. Целесъобразно е също така да се прилага изключение и за определени операции на първичния пазар, като операциите, свързани с държавни дългови инструменти и стабилизационни схеми, защото това са важни дейности, допринасящи за ефективното функциониране на пазарите. Компетентните органи следва да бъдат уведомявани за използването на изключението и да имат правомощието да забраняват на дадено физическо или юридическо лице да използва изключението, ако не изпълнява съответните критерии. Компетентните органи следва също така да могат да изискват информация от физическото или юридическото лице, за да наблюдават използването на изключението от това лице.
(27)
В случай на неблагоприятни тенденции, които представляват сериозна заплаха за финансовата стабилност или доверието на пазарите в дадена държава-членка или в Съюза, компетентните органи следва да имат правомощия за намеса чрез изискване за по-висока прозрачност или налагане на временни ограничения върху късите продажби, сделките със суапи за кредитно неизпълнение или други сделки, за да предотвратяват неконтролируемия спад на цената на даден финансов инструмент. Такива мерки биха могли да бъдат необходими при различни неблагоприятни събития или тенденции, като тук се включват не само финансови или икономически събития, но например и природни бедствия или терористични актове. Освен това има случаи, в които неблагоприятни събития или тенденции, които изискват прилагането на мерки, могат да се наблюдават само в една държава-членка и не оказват въздействие в трансграничен план. Тези правомощия трябва да бъдат достатъчно гъвкави, за да осигуряват възможност на компетентните органи за реакция при редица различни извънредни обстоятелства. Когато вземат такива мерки, компетентните органи следва надлежно да отчитат принципа на пропорционалността.
(28)
Тъй като настоящият регламент се отнася само до ограничения върху късите продажби и суапите за кредитно неизпълнение с цел предотвратяване на безреден спад в цената на финансов инструмент, необходимостта от други видове ограничения, като например ограничения на позициите или на продуктите, което може да даде основание за сериозни опасения за защита на инвеститорите, се разглеждат по по-подходящ начин в контекста на прегледа на Директива 2004/39/ЕО на Комисията.
(29)
Доколкото компетентните органи обикновено имат най-добрата възможност да наблюдават условията на пазара и да предприемат първоначални действия при неблагоприятни събития или тенденции, определяйки дали е възникнала сериозна заплаха за финансовата стабилност или доверието на пазарите и дали трябва да се вземат мерки за преодоляване на това положение, правомощията във връзка с това и условията и процедурите за използването им следва да бъдат хармонизирани в най-високата възможна степен.
(30)
В случай на значителен спад на цената на даден финансов инструмент на дадено място за търговия компетентният орган следва да има и възможността временно да ограничи късите продажби на този финансов инструмент на това място за търговия, в рамките на територията, на която е компетентен, или да поиска от ЕОЦКП такова ограничение на такива къси продажби на други територии, за да може при необходимост да предотврати в кратък срок неконтролируемия спад на цената на съответния инструмент. От компетентния орган следва също да се изисква да уведомява ЕОЦКП за такова решение, така че ЕОЦКП да може незабавно да информира компетентните органи на други държави-членки с места за търговия, на които се търгува същият инструмент, да координира вземането на мерки от тези други държави-членки и, ако е необходимо, да им помага да постигнат споразумение или да вземат решение в съответствие с член 19 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
(31)
Когато дадено неблагоприятно събитие или тенденция засяга повече от една държава-членка или има други последствия в трансграничен план, например ако даден финансов инструмент е допуснат до търговия на различни места за търговия в редица държави-членки, от основно значение са тясното сътрудничество и консултациите между компетентните органи. ЕОЦКП следва да играе ключова координационна роля в такива положения и следва да се стреми да осигурява съгласуваност между компетентните органи. Фактът, че в състава на ЕОЦКП влизат представители на компетентните органи, ще спомогне за изпълнението на тази роля. Освен това компетентните органи следва да имат правомощия да предприемат мерки, когато са заинтересовани да се намесят.
(32)
Освен да координира мерките на компетентните органи, ЕОЦКП следва да гарантира, че компетентните органи вземат мерки само когато са необходими и пропорционални. ЕОЦКП следва да има възможността да издава, отправени до компетентните органи относно упражняването на правомощията им за намеса.
(33)
Макар че компетентните органи често имат най-добрата възможност да наблюдават и да реагират бързо при неблагоприятни събития или тенденции, ЕОЦКП следва също следва да има правомощието да взема мерки, когато късите продажби и други свързани с тях дейности създават заплаха за доброто функциониране и интегритета на финансовите пазари или за стабилността на цялата финансова система на Съюза или на част от нея и когато има въздействие в трансграничен план, а компетентните органи още не са предприели подходящи мерки за преодоляване на заплахата. ЕОЦКП следва да се консултира когато е възможно с Европейския съвет за системен риск (ЕССР), създаден с Регламент (ЕС) № 1092/2010 на Европейския парламент и на Съвета от 24 ноември 2010 г. за пруденциалния надзор върху финансовата система на Европейския съюз на макроравнище и за създаване на Европейски съвет за системен риск (6) и с други органи, когато дадена мярка би могла да окаже въздействие отвъд финансовите пазари, например при стоковите деривати, използвани за хеджиране на позиции в материални активи.
(34)
Правомощията на ЕОЦКП по настоящия регламент да ограничават при извънредни обстоятелства късите продажби и други свързани с тях дейности са в съответствие с член 9, параграф 5 от Регламент (ЕС) № 1095/2010. Тези правомощия следва да не засягат правомощията на ЕОЦКП в извънредни ситуации съгласно член 18 от Регламент (ЕС) № 1095/2010. По-конкретно, ЕОЦКП следва да има право да взема индивидуални решения, с които да изисква от компетентните органи да вземат мерки или индивидуални решения, отправени до до участниците на финансовите пазари съгласно член 18 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
(35)
Позоваванията в настоящия регламент на членове 18 и 38 от Регламент (ЕС) № 1095/2010 са с декларативен ефект. Посочените членове се прилагат дори без такова позоваване.
(36)
Правомощията за намеса на компетентните органи и ЕОЦКП чрез ограничаване на късите продажби, суапите за кредитно неизпълнение и други сделки следва да бъдат само с временен характер и да се упражняват само за такъв срок и доколкото е необходимо за преодоляването на конкретната заплаха.
(37)
Поради специфичните рискове, които могат да възникнат при използването на суапи за кредитно неизпълнение, тези сделки изискват внимателно наблюдение от компетентните органи. По-специално, компетентните органи следва в изключителни случаи да имат правомощието да изискват от извършващите такива сделки физически или юридически лица информация за целите, с които се сключват тези сделки.
(38)
На ЕОЦКП следва да бъде предоставено правомощие да разследва случаи или практики, свързани с къси продажби или използване на суапи за кредитно неизпълнение, за да определя дали съответният случай или практика създава заплаха за финансовата стабилност или доверието на пазарите. ЕОЦКП следва да публикува доклад, в който да излага констатациите си от извършенените разследвания.
(39)
Тъй като някои от разпоредбите на настоящия регламент могат да се прилагат спрямо физически или юридически лица и дейности в трети държави, в определени случаи е необходимо сътрудничество между компетентните органи и надзорните органи в трети държави. Ето защо компетентните органи следва да постигнат договорености с надзорните органи в трети държави. ЕОЦКП следва да координира изготвянето на тези договорености за сътрудничество и обмена на информация, получена от трети държави, между компетентните органи.
(40)
С настоящия регламент се зачитат основните права и съблюдават принципите, признати в Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) и в Хартата на основните права на Европейския съюз (Хартата), по-специално правото на защита на личните данни, предвидено в член 16 от ДФЕС и член 8 от Хартата. Прозрачността относно значителните нетни къси позиции, включително публичното оповестяване над определен праг в предвидените в регламента случаи, е необходима за осигуряването на стабилност на финансовия пазар и защита на инвеститорите. Подобна прозрачност ще позволи на регулаторните органи да наблюдават използването на къси продажби във връзка със стратегии за злоупотреба, както и въздействието на късите продажби върху правилното функциониране на пазарите. Прозрачността би могла да спомогне и за намаляването на асиметрията на информацията, гарантирайки, че всички участници на пазара са подходящо информирани по въпроса доколко късите продажби засягат цените. Всеки обмен или предаване на информация от компетентните органи следва да се извършва в съответствие с правилата относно предаването на лични данни, определени в Директива 95/46/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 24 октомври 1995 г. относно защита на физическите лица при обработването на лични данни и за движението на тези данни (7). Всеки обмен или предаване на информация от страна на ЕОЦКП следва да се извършва в съответствие с правилата относно предаването на лични данни по Регламент (ЕО) № 45/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 18 декември 2000 г. относно защитата на лицата по отношение на обработката на лични данни от институции и органи на Общността и за свободното движение на такива данни (8), който следва да се прилга изцяло към обработката на лични данни за целите на настоящия регламент.
(41)
Като вземат предвид принципите, предвидени в съобщението на Комисията за по-строги наказателни разпоредби за сектора на финансовите услуги, и правните актове на Съюза, приети вследствия на това съобщение, държавите-членки следва да определят правила за санкциите и административните мерки, които да се прилагат при нарушаване на разпоредбите на настоящия регламент, и следва да осигурят тяхното прилагане. Тези санкции и административни мерки следва да бъдат ефективни, пропорционални и възпиращи. Те следва да се основават на насоките, приети от ЕОЦКП за насърчаване на конвергенцията и междусекторната последователност на санкционния режим във финансовия сектор.
(42)
За да се гарантират еднакви условия за изпълнението на настоящия регламент, на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия. Тези правомощия следва да бъдат упражнявани в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 февруари 2011 година за установяване на общите правила и принципи относно реда и условията за контрол от страна на държавите-членки върху упражняването на изпълнителните правомощия от страна на Комисията (9), Комисията следва постоянно да информира Европейския парламент за напредъка по отношение на решения, определящи еквивалентността на правната и надзорна рамка на трета страна с изискванията на настоящия регламент.
(43)
На Комисията следва да бъде делегирано правомощието да приема актове в съответствие с член 290 от ДФЕС във връзка с подробните разпоредби за изчисляването на късите позиции, когато дадено физическо или юридическо лице има непокрита позиция в суап за кредитно неизпълнение, във връзка с праговете, при достигането на които се изисква уведомяване или оповестяване, и във връзка с допълнителното уточняване на критериите и факторите, въз основа на които да се определя дали дадено неблагоприятно събитие или тенденция създава сериозна заплаха за финансовата стабилност или доверието на пазара в държава-членка или Съюза. От особено важност е по време на подготвителната си работа Комисията да проведе подходящи консултации, включително на експертно равнище на съответните институции, органи и агенции по целесъобразност. При подготовката и изготвянето на делегираните актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременно предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и Съвета.
(44)
Комисията следва да представи на Европейския парламент и Съвета доклад, в който да се оценяват целесъобразността на предвидените прагове, при чието достигане се изисква уведомяване и публично оповестяване, действието на ограниченията и изискванията, свързани с прозрачността на нетните къси позиции, и въпросът дали са целесъобразни други ограничения или условия за късите продажби или суапите за кредитно неизпълнение.
(45)
Доколкото целите на настоящия регламент не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен от държавите-членки, въпреки че националните компетентни органи имат по-добра възможност да наблюдават тенденциите на пазара и ги познават по-добре, цялостното въздействие на проблемите, свързани с късите продажби и суапите за кредитно неизпълнение, може да бъде напълно разбрано само в контекста на целия Съюз и следователно целите на настоящия регламент могат да бъдат по-добре постигнати на равнището на Съюза, Съюзът може да приема мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигане на тези цели.
(46)
Тъй като някои държави-членки вече са въвели ограничения върху късите продажби и понеже в настоящия регламент се предвиждат делегирани актове и задължителни технически стандарти, които следва да бъдат приети преди той да може да се прилага ефективно, необходимо е да се предвиди достатъчно дълъг срок за целите на прехода. Тъй като е от съществено значение преди 1 ноември 2012 г. да се определят ключови несъществени елементи, които ще спомогнат за спазването на настоящия регламент от участниците на пазара и осигуряването на негового прилагане от компетентните органи, е необходимо също така предоставяне на средства на Комисията да приема технически стандарти и делегирани актове преди посочената дата,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Обхват
1. Настоящият регламент се прилага за:
а)
финансовите инструменти по смисъла на член 2, параграф 1, буква а), които са допуснати до търговия на място за търговия в Съюза, включително когато тези инструменти се търгуват извън място за търговия;
б)
дериватите, които са посочени в приложение I, раздел В, точки 4-10 от Директива 2004/39/ЕО и които са свързани с финансов инструмент, посочен в буква а) или с емитент на такъв финансов инструмент, включително когато тези деривати се търгуват извън място за търговия;
в)
дълговите инструменти, емитирани от държава-членка или Съюза, и посочените в приложение I, раздел В, точки 4-10 от Директива 2004/39/ЕО деривати, които са свързани или се позовават на дългови инструменти, емитирани от държава-членка или Съюза.
2. Членове 18, 20 и 23-30 се прилагат за всички финансови инструменти по смисъла на член 2, параграф 1, буква а).
Член 2
Определения
1. За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
а)
„финансов инструмент“ означава финансов инструмент, посочен в раздел В от приложение I към Директива 2004/39/ЕО;
б)
„къса продажба“ на акция или дългов инструмент означава всяка продажба на акция или дългов инструмент, която/който продавачът не притежава към момента на сключването на договора за продажба, включително такава продажба, при която към момента на сключването на договора за продажба продавачът е взел назаем или се е споразумял да вземе назаем акцията или дълговия инструмент, за да я/го достави към момента на сетълмента, без да се включва:
i)
продажба от една от страните съгласно споразумение за обратно изкупуване, при което едната страна се е съгласила да продаде на другата страна ценна книга на определена цена със задължение за другата страна да продаде обратно ценната книга на по-късна дата на друга определена цена,
ii)
трансфер на ценни книжа съгласно споразумение за даване на ценни книжа на заем, или
iii)
сключване на фючърсен договор или на друг дериватен договор, при който е договорено на бъдеща дата да се извърши продажба на ценни книжа на определена цена;
в)
„суап за кредитно неизпълнение“ означава дериватен договор, при който едната страна плаща такса на другата страна в замяна на плащане или друга полза при настъпване на кредитно събитие, свързано с определено образувание, и при всяко друго неизпълнение, свързано с този дериватен договор, което има сходен икономически ефект;
г)
„емитент на държавни дългови инструменти“ означава всеки от по-долу изброените емитенти на дългови инструменти:
i)
Съюзът,
ii)
държава-членка, включително министерство, агенция или дружество със специално предназначение на държавата-членка,
iii)
в случая на федерална държава-членка - член на федерацията,
iv)
дружество със специално предназначение за няколко държави-членки,
v)
международна финансова институция, учредена от две или повече държави-членки, чиято цел е да мобилизира средства и да отпуска финансова помощ в полза на своите членове, които изпитват или са заплашени от сериозни проблеми, свързани с финансирането, или
vi)
Европейската инвестиционна банка;
д)
„суап за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти“ означава суап за кредитно неизпълнение, при който ще бъде извършено плащане или ще бъде предоставена друга полза в случай на настъпване на кредитно събитие или неизпълнение, свързано с емитент на държавни дългови инструменти;
е)
„държавен дългов инструмент“ означава дългов инструмент, емитиран от емитент на държавни дългови инструменти;
ж)
„емитирани държавни дългови инструменти“ означава всички държавни дългови инструменти, които са емитирани от емитент на държавни дългови инструменти, които не са обратно изкупени;
з)
„емитиран акционерен капитал“ на дадено дружество означава всички обикновени и привилегировани акции, емитирани от дружеството, без конвертируемите облигации;
и)
„държава-членка по произход“ означава:
i)
по отношение на инвестиционен посредник по смисъла на член 4, параграф 1, точка 1 от Директива 2004/39/ЕО, или на регулирания пазар по смисъла на член 4, параграф 1, точка 14 от Директива 2004/39/ЕО - държавата-членка по произход по смисъла на член 4, параграф 1, точка 20 от Директива 2004/39/ЕО;
ii)
по отношение на кредитна институция държавата-членка по произход по смисъла на член 4, точка 7 от Директива 2006/48/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 14 юни 2006 г. относно предприемането и осъществяването на дейност от кредитните институции (10);
iii)
по отношение на всяко друго юридическо лице, което не попада под точка i) или ii) означава държавата-членка, в която се намира регистрираното седалище, а когато липсва регистрирано седалище - държавата-членка, в която се намира неговото главно управление;
iv)
по отношение на физическо лице - държавата-членка, в която се намира главното управление на дейността му, а когато липсва такова главно управление - държавата-членка на постоянното му местожителство;
й)
„съответен компетентен орган“ означава:
i)
по отношение на държавните дългови инструменти на дадена държава-членка или в случая на федерална държава-членка, във връзка с на държавните дългови инструменти на член на федералната държава, или на суап за кредитно неизпълнение, свързан с държава-членка или с член на федералната държава - компетентния орган на тази държава-членка,
ii)
по отношение на държавните дългови инструменти на Съюза или на суап за кредитно неизпълнение, свързан със Съюза - компетентния орган на юрисдикцията, в която се намира службата, която емитира дълговите инструменти,
iii)
по отношение на държавни дългови инструменти на няколко държави-членки, които действат чрез дружество със специално предназначение, или на суап за кредитно неизпълнение, свързан с такова дружество със специално предназначение - компетентния орган на юрисдикцията, в която е учредено дружеството със специално предназначение,
iv)
по отношение на държавния дълг на международна финансова институция, учредена от две или повече държави-членки, чиято цел е да мобилизира средства и да отпуска финансова помощ в полза на своите членове, които изпитват или са заплашени от сериозни проблеми, свързани с финансирането, компетентния орган, на юрисдикцията, в рамките на която е учредена международната финансова институция,
v)
по отношение на финансов инструмент, различен от инструментите по подточки i)-iv) - компетентния орган по отношение на този финансов инструмент съгласно член 2, точка 7 от Регламент (ЕО) № 1287/2006 на Комисията (11), определен в съответствие с глава III от посочения регламент,
vi)
по отношение на финансов инструмент, който не влиза в обхвата на подточки i)-v) - компетентния орган на държавата-членка, в която финансовият инструмент е бил допуснат за първи път до търговия на място за търговия,
vii)
по отношение на дългов инструмент, издаден от Европейската инвестиционна банка - компетентния орган на държавата-членка, в която е седалището на Европейската инвестиционна банка;
к)
„дейности по поддържане на пазара“ означава дейностите на инвестиционен посредник или кредитна институция или лице от трета държава или дружество, посочено в член 2, параграф 1, буква л) от Директива 2004/39/ЕО, което е член на място за търговия или на пазар в трета държава, чиято законодателна и надзорна уредба е била обявена от Комисията за еквивалентна съгласно член 17, параграф 2, когато извършва сделки с даден финансов инструмент за своя сметка, независимо дали се търгува на място за търговия или извън него, по един от следните начини:
i)
като обявява едновременно твърда котировка „купува“ и твърда котировка „продава“ със сравним размер и конкурентни цени, осигурявайки по този начин ликвидност на пазара редовно и постоянно;
ii)
като част от обичайната си дейност, изпълнявайки поръчки, инициирани от клиенти, или в отговор на искания от клиенти за покупка или продажба,
iii)
като се хеджират позициите, произтичащи от изпълнението на поръчки съгласно подточки i) и ii);
л)
„място за търговия“ означава регулиран пазар по смисъла на член 4, параграф 1, точка 14 от Директива 2004/39/ЕО или многостранна търговска схема по смисъла на член 4, параграф 1, точка 15 от Директива 2004/39/ЕО;
м)
„основно място за търговия“ във връзка с акция означава мястото за търговия с най-висок оборот за тази акция;
н)
„одобрен първичен дилър“ означава физическо или юридическо лице, подписало споразумение с емитент на държавни дългови инструменти или официално признато за първичен дилър от емитент на държавни дългови инструменти или от негово име, по силата на което споразумение или признаване се задължава да извършва за своя сметка сделки на първичния и вторичния пазар, свързани с емитираните от емитента дългови инструменти;
о)
„централен контрагент“ означава правно образувание, което посредничи между страните по договори, търгувани на един или повече финансови пазари, като изпълнява функцията на купувач за всеки продавач и функцията на продавач за всеки купувач, и което отговаря за функционирането на клирингова система;
п)
„ден за търгуване“ означава ден за търгуване, както е посочено в член 4 от Регламент (ЕО) № 1287/2006;
р)
„оборот“ по отношение на акция означава оборота по смисъла на член 2, точка 9 от Регламент (ЕО) № 1287/2006.
2. Комисията се оправомощава да приема делегирани актове в съответствие с член 42 с цел доуточняване на определенията по параграф 1 от настоящия член, по-конкретно с цел да се уточни кога се смята, че едно физическо или юридическо лице притежава даден финансов инструмент по смисъла на определението за къса продажба в параграф 1, буква б).
Член 3
Къси и дълги позиции
1. За целите на настоящия регламент за къса позиция, свързана с емитирания акционерен капитал или с емитираните държавни дългови инструменти, се счита всяка позиция, произтичаща от:
а)
къса продажба на акция, емитирана от дружеството, или на дългов инструмент, емитиран от емитент на държавни дългови инструменти;
б)
сключването на сделка, с която се създава или която е свързана с финансов инструмент, различен от инструмент по буква а), когато ефектът или един от ефектите на сделката е осигуряване на финансова полза за физическото или юридическото лице, което сключва сделката, при спад на цената или стойността на акцията или дълговия инструмент.
2. За целите на настоящия регламент за дълга позиция, свързана с емитирания акционерен капитал или с емитираните държавни дългови инструменти, се счита всяка позиция, произтичаща от:
а)
притежаването на акция, емитирана от дружеството, или на дългов инструмент, емитиран от емитент на държавни дългови инструменти;
б)
сключването на сделка, с която се създава или която е свързана с финансов инструмент, различен от инструмент по буква а), когато ефектът или един от ефектите на сделката е осигуряване на финансова полза за физическото или юридическото лице, което сключва сделката, при нарастване на цената или стойността на акцията или дълговия инструмент.
3. За целите на параграфи 1 и 2 изчислението на къса позиция или дълга позиция, що се отнася до всяка позиция, която се държи от съответното лице непряко, включително чрез или посредством индекс, кошница от ценни книжа или интереси в борсово търгуван фонд или подобна единица, се определя от въпросното физическо или юридическо лице, което действа разумно предвид публично достъпната информация относно състава на съответния индекс или кошница от ценни книжа, или на интересите на съответния борсово търгуван фонд или подобна единица. При изчислението на такава къса или дълга позиция никое лице не е задължено да получи информация в реално време относно този състав от страна на което и да е било лице.
За целите на параграфи 1 и 2 при изчислението на късата или дългата позиция по отношение на държавни дългови инструменти се включва всеки суап за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти, свързан с емитента на държавни дългови инструменти.
4. За целите на настоящия регламент позицията, която остава, след като всички дълги позиции, държани от дадено физическо или юридическо лице по отношение на емитирания акционерен капитал, се приспаднат от всички къси позиции, държани от това физическо или юридическо лице по отношение на посочения капитал, е нетната къса позиция по отношение на емитирания акционерен капитал на съответното дружество.
5. За целите на настоящия регламент позицията, която остава, след като всички дълги позиции, държани от дадено физическо или юридическо лице по отношение на емитираните държавни дългови инструменти, и всички дълги позиции в дългови инструменти на емитент на държавни дългови инструменти, чиято цена има висока корелация спрямо цената на дадените държавни дългови инструменти, се приспаднат от всички къси позиции, държани от това физическо или юридическо лице по отношение на същите държавни дългови инструменти, е нетната къса позиция по отношение на емитираните държавни дългови инструменти на съответния емитент на държавни дългови инструменти.
6. Изчисленията за държавните дългови инструменти по параграфи 1-5 се извършват за всеки отделен емитент на държавни дългови инструменти, дори когато отделни субекти емитират държавни дългови инструменти от името на емитента на държавни дългови инструменти.
7. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 42, с които да определя:
а)
случаите, в които се смята, че дадено физическо или юридическо лице притежава акция или дългов инструмент за целите на параграф 2;
б)
случаите, в които дадено физическо или юридическо лице има нетна къса позиция, за целите на параграфи 4 и 5, както и метода за изчисляване на такава позиция;
в)
метода за изчисляване на позициите за целите на параграфи 3, 4 и 5 в случаите, когато различни лица в група имат дълги или къси позиции, или при дейности по управление на фондове по отношение на отделни фондове.
За целите на буква в) от първата алинея методът на изчисление отчита по-конкретно дали се следват различни инвестиционни стратегии във връзка с конкретен емитент посредством повече от един отделни фондове, управлявани от едно и също лице, дали същата инвестиционна стратегия се следва по отношение на конкретен емитент чрез повече от един фонд, и дали повече от един портфейл в рамките на същата единица се управлява на дискреционна основа, като се преследва същата инвестиционна стратегия по отношение на конкретен емитент.
Член 4
Непокрита позиция в суап за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти
1. За целите на настоящия регламент се смята, че дадено физическо или юридическо лице има непокрита позиция в суап за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти, когато суапът за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти не служи за хеджиране на:
а)
риска от неизпълнение от страна на емитента, когато физическото или юридическото лице има дълга позиция в държавни дългови инструменти на емитента, с когото е свързан суапът за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти; или
б)
риска от спад в стойността на държавния дълг, когато физическото или юридическо лице има активи или пасиви, включващи не само, но и финансови договори, портфейл от активи или финансови задължения, чиято стойност е свързана със стойността на държавния дълг.
2. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 42, с които определя за целите на параграф 1 от настоящия член:
а)
случаите, в които се смята, че с дадена сделка със суап за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти се извършва хеджиране срещу риск от неизпълнение или риска от спад в стойността на държавния дълг,и метода на изчисляване на непокритата позиция в суап за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти;
б)
метода за изчисляване на позициите, когато различни лица в група имат дълги или къси позиции, или при дейности по управление на фондове по отношение на отделни фондове.
ГЛАВА II
ПРОЗРАЧНОСТ НА НЕТНИТЕ КЪСИ ПОЗИЦИИ
Член 5
Уведомяване на компетентните органи за значителните нетни къси позиции в акции
1. Физическо или юридическо лице, което има нетна къса позиция по отношение на емитирания акционерен капитал на дружество, чиито акции са допуснати до търговия на място за търговия, уведомява съответния компетентен орган в съответствие с член 9, когато позицията му надхвърли или спадне под съответния праг за уведомяване, посочен в параграф 2 от настоящия член.
2. Съответният праг за уведомяване е 0,2 % от емитирания акционерен капитал на съответното дружество и всеки 0,1 % над този процент.
3. Европейският надзорен орган (Европейският орган за ценни книжа и пазари) (ЕОЦКП) може да отправи до Комисията становище относно коригирането на праговете, посочени в параграф 2, като отчита развитието на финансовите пазари.
4. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 42, за промяна на праговете, посочени в параграф 2 от настоящия член, като отчита развитието на финансовите пазари.
Член 6
Публично оповестяване на значителните нетни къси позиции в акции
1. Всяко физическо или юридическо лице, което има нетна къса позиция по отношение на емитирания акционерен капитал на дружество, чиито акции са допуснати до търговия на място за търговия, оповестява публично подробна информация за позицията, в съответствие с член 9, когато позицията му надхвърли или спадне под съответния праг за оповестяване, посочен в параграф 2 от настоящия член.
2. Съответният праг за оповестяване е 0,5 % от емитирания акционерен капитал на дружеството и всеки 0,1 % над този процент.
3. ЕОЦКП може да отправи до Комисията становище относно коригиране на праговете, посочени в параграф 2, като отчита развитието на финансовите пазари.
4. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 42, за промяна на праговете, посочени в параграф 2 от настоящия член, като отчита развитието на финансовите пазари.
5. Настоящият член не засяга законовите, подзаконовите и административните разпоредби, приети във връзка с предложения за поглъщане, сделки за сливане и други сделки, засягащи собствеността или контрола на дружествата, регулирани от определените от държавите-членки надзорни органи съгласно член 4 от Директива 2004/25/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 21 април 2004 г. относно предложенията за поглъщане (12), за които се изисква оповестяване на късите позиции при по-строги условия от посочените в настоящия член.
Член 7
Уведомяване на компетентните органи за значителните нетни къси позиции в държавни дългови инструменти
1. Всяко физическо или юридическо лице, което има нетна къса позиция по отношение на емитираните държавни дългови инструменти, уведомява съответния компетентен орган в съответствие с член 9, когато такава позиция надхвърли или падне под съответните прагове за уведомяване за съответния емитент на държавни дългови инструмени.
2. Съответните прагове за уведомяване се състоят от първоначален размер и последователни нарастващи равнища за всеки емитент на държавни дългови инструменти, определени в приетите от Комисията мерки съгласно параграф 3. ЕОЦКП публикува на своя уебсайт праговете за уведомяване за всяка държава-членка.
3. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 42, за определяне на началните размери и последователните нарастващи равнища по параграф 2 от настоящия член.
Комисията:
а)
гарантира, че праговете се определят на такова равнище, че да не се изисква уведомяване за позиции с минимални размери;
б)
отчита общата стойност на емитираните и неизкупени обратно държавни дългови инструменти на всеки емитент на държавни дългови инструменти и средния размер на поетите от участниците на пазара позиции, свързани с държавните дългови инструменти на същия емитент на държавни дългови инструменти, както и
в)
отчита ликвидността на всеки пазар на държавни облигации.
Член 8
Уведомяване на компетентните органи относно непокрити позиции по суапи за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти
Когато компетентен орган суспендира ограниченията в съответствие с член 14, параграф 2, физическо или юридическо лице, което има непокрита позиция по отношение на суап за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти, уведомява съответния компетентен орган, когато такава позиция достигне или падне под определените в съответствие с член 7 съответни прагове за уведомяване за съответния емитент на държавни дългови инструменти.
Член 9
Метод за уведомяване и оповестяване
1. При всяко уведомяване или оповестяване по членове 5, 6, 7 или 8 се посочват подробни данни за самоличността на физическото или юридическото лице, което има съответната позиция, размерът на съответната позиция, емитентът, по отношение на когото се държи съответната позиция, и датата, на която съответната позиция е открита, променена или закрита.
За целите на членове 5, 6, 7 и 8 физическите и юридическите лица, които имат значителни нетни къси позиции, съхраняват за срок от пет години данните за брутните позиции, които съставляват значителна нетна къса позиция.
2. Нетната къса позиция се изчислява към 24.00 ч. в деня за търгуване, в който физическото или юридическото лице придобива съответната позиция. Този момент се прилага за всички сделки, независимо от използваното средство за търговия, включително сделки, изпълнени посредством ръчна или автоматизирана търговия, и независимо от това дали сделките са се извършили в обичайните часове за търговия. Уведомяването или оповестяването се извършва до 15.30 ч. на следващия ден за търгуване. Посочените в настоящия параграф часове се изчисляват в съответствие с часовите пояси в държавите-членки на съответните компетентни органи, които трябва да бъдат уведомени за съответните позиции.
3. Уведомлението до съответния компетентен орган с изискваната информация се гарантира поверителността на информацията, като се включват механизми за удостоверяване на източника на уведомлението.
4. Публичното оповестяване на информация, установена в член 6, се извършва по начин, осигуряващ бърз достъп до информацията на недискриминационен принцип. Тази информация се публикува на централен уебсайт, управляван или контролиран от съответния компетентен орган. Компетентните органи съобщават адреса на този уебсайт на ЕОЦКП, който на свой ред публикува връзката към всички подобни централни уебсайтове на своя собствен уебсайт.
5. За да се осигури последователно прилагане на настоящия член, ЕОЦКП разработва проекти на регулаторни технически стандарти, в които подробно да се определя каква информация трябва да бъде представяна за целите на параграф 1.
ЕОЦКП предоставя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 31 март 2012 г.
На Комисията се делегират правомощия за приемане на регулаторните технически стандарти, посочени в първа алинея, в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
6. За да се осигурят еднакви условия за прилагането на параграф 4, ЕОЦКП разработва проекти на технически стандарти за изпълнение, в които да се определят средствата за публично оповестяване на информация.
ЕОЦКП представя на Комисията посочените проекти на технически стандарти за изпълнение до 31 март 2012 г.
На Комисията се предоставят правомощия за приемане на посочените в първа алинея технически стандарти за изпълнение в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 10
Прилагане на изискванията за уведомяване и оповестяване
Изискванията за уведомяване и оповестяване по членове 5, 6, 7 и 8 се прилагат за физическите или юридическите лица независимо дали притежават постоянно местожителство или са установени в рамките на Съюза или в трета държава.
Член 11
Информация, която се представя на ЕОЦКП
1. На всяко тримесечие компетентните органи представят на ЕОЦКП информация в обобщен вид за нетните къси позиции, свързани с емитирания акционерен капитал и емитираните държавни дългови инструменти, както и за непокритите позиции, свързани със суапи за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти, за които те се явяват съответни компетентни органи и получават уведомления по членове 5, 7 и 8.
2. За да изпълнява задълженията си по настоящия регламент, ЕОЦКП може по всяко време да изисква от съответния компетентен орган допълнителна информация за нетните къси позиции, свързани с емитирания акционерен капитал и емитираните държавни дългови инструменти, или за непокритите позиции, свързани със суапи за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти.
Компетентният орган представя на ЕОЦКП поисканата информация в срок от седем календарни дни. Когато има неблагоприятни събития или тенденции, които представляват сериозна заплаха за финансовата стабилност или доверието на пазара в засегнатата държава-членка или в друга държава-членка, компетентният орган представя на ЕОЦКП всяка налична информация въз основа на изискванията за уведомление по членове 5, 7 и 8 в срок от 24 часа.
3. За да се осигури последователно прилагане на настоящия член, ЕОЦКП разработва проекти на регулаторни технически стандарти, в които подробно се определя каква информация трябва да бъде представяна в съответствие с параграфи 1 и 2.
ЕОЦКП предоставя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 31 март 2012 г.
На Комисията се делегират правомощия за приемане на регулаторните технически стандарти, посочени в първа алинея, в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
4. За да се осигурят еднакви условия за прилагането на параграф 1, ЕОЦКП разработва проекти на технически стандарти за изпълнение, с които се определя форматът на информацията, предоставяна в съответствие с параграфи 1 и 2.
ЕОЦКП представя на Комисията посочените проекти на технически стандарти за изпълнение до 31 март 2012 г.
На Комисията се предоставят правомощия за приемане на посочените в първа алинея технически стандарти за изпълнение в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
ГЛАВА III
НЕПОКРИТИ КЪСИ ПРОДАЖБИ
Член 12
Ограничения за непокритите къси продажби в акции
1. Физическо или юридическо лице може да извършва къса продажба на акция, допусната до търговия на място за търговия, само когато е изпълнено едно от следните условия:
а)
физическото или юридическото лице е получило в заем акцията; или е предприело алтернативни действия с подобни правни последици;
б)
физическото или юридическото лице е сключило договор за получаване в заем на акцията или има право, по силата на друго дължимо по неоспорим начин вземане съгласно договорно или вещно право, да му бъде прехвърлено владението върху съответен брой ценни книжа от същия клас, така че сетълментът да може да се извърши в изисквания срок;
в)
физическото или юридическото лице има споразумение с трета страна, съгласно което третата страна е потвърдила, че акцията e локализирана и е взела мерки спрямо трети лица, така че съответното физическо или юридическо лице да има разумно очакване, че сетълментът може да се извърши в изисквания срок.
2. За да се осигурят еднакви условия за прилагането на параграф 1, ЕОЦКП разработва проекти на технически стандарти за изпълнение, с които да се определят видовете договори, споразумения и мерки, гарантиращи адекватно, че акцията ще бъде налична за сетълмента. При определянето на необходимите мерки за наличие на разумно очакване, че сетълментът може да се извърши в срок, ЕОЦКП отчита, inter alia, търговията в рамките на деня и ликвидността на акциите.
ЕОЦКП представя на Комисията проектите на посочените технически стандарти за изпълнение до 31 март 2012 г.
На Комисията се предоставят правомощия за приемане на посочените в първа алинея технически стандарти за изпълнение в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 13
Ограничения за непокритите къси продажби в държавни дългови инструменти
1. Физическо или юридическо лице може да извършва къса продажба на държавен дългов инструмент, само ако е изпълнено едно от следните условия:
а)
физическото или юридическото лице е получило в заем държавния дългов инструмент; или е предприело алтернативни действия с подобни правни последици;
б)
физическото или юридическото лице е сключило договор за получаване в заем на държавния дългов инструмент или има право, по силата на друго дължимо по неоспорим начин вземане съгласно договорно или вещно право, да му бъде прехвърлено владението върху съответен брой ценни книжа от същия клас, така че сетълментът да може да се извърши в изисквания срок;
в)
физическото или юридическото лице има споразумение с трета страна, съгласно което третата страна е потвърдила, че държавният дългов инструмент е локализиран или има други причини за разумни очаквания, че сетълментът може да се извърши в изисквания срок.
2. Ограниченията в параграф 1 не се прилагат, ако сделката служи за хеджиране на дадена дълга позиция в дългови инструменти на емитент, чиято цена има висока корелация спрямо цената на същия държавен дългов инструмент.
3. Когато ликвидността на държавния дългов инструмент спадне под прага, определен в съответствие с посочената в параграф 4 методика, съответният компетентен орган може временно да спре ограниченията, посочени в параграф 1. Преди да спре тези ограничения, съответният компетентен орган уведомява ЕОЦКП и останалите компетентни органи за планираното спиране на ограниченията.
Спирането на ограниченията първоначално е с действие за срок от най-много шест месеца от датата на публикуването на уебсайта на съответния компетентен орган. Срокът на действие на такова спиране на ограниченията може да бъде удължаван за срок не по-дълъг от шест месеца, при условие че основанията за спирането продължават да се прилагат. Ако срокът на действие не бъде удължен до края на първоначалния срок или на всеки следващ удължен срок, спирането на ограниченията автоматично се прекратява.
В рамките на 24 часа след уведомяването от съответния компетентен орган ЕОЦКП представя становище въз основа на параграф 4 относно съобщеното спиране на ограниченията или удължаването на срока на действие на спирането. Становището се публикува на уебсайта на ЕОЦКП.
4. Комисията приема делегирани актове съгласно член 42, като определя параметрите и методите за изчисляване на прага на ликвидност, посочен в параграф 3 от настоящия член, по отношение на емитираните държавни дългови инструменти.
Параметрите и методите, с които държавите-членки изчисляват прага, се определят по такъв начин, че достигането му да представлява значителен спад в сравнение със средното равнище на ликвидност за съответния държавен дългов инструмент.
Прагът се установява въз основа на обективни критерии, специфични за съответния пазар на държавни дългови инструменти, включително общата стойност на емитираните и неизкупени обратно държавни дългови инструменти на всеки емитент на държавни дългови инструменти.
5. За да се осигурят еднакви условия за прилагането на параграф 1, ЕОЦКП може да разработва проекти на технически стандарти за изпълнение, с които да се определят видовете договори или споразумения, гарантиращи адекватно, че държавният дългов инструмент ще бъде наличен за сетълмента. ЕОЦКП взема предвид по-специално необходимостта от запазване на ликвидността на пазарите, особено на пазарите на държавни облигации и пазарите за обратно изкупуване на държавни облигации.
ЕОЦКП представя на Комисията тези проекти на изпълнителни технически стандарти до 31 март 2012 г.
На Комисията се предоставят правомощия за приемане на посочените в първа алинея технически стандарти за изпълнение в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 14
Ограничения за непокритите суапи за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти
1. Физическо или юридическо лице може да сключва сделки със суапи за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти, само когато тази сделка не води до непокрита позиция в суап за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти, както е посочено в член 4.
2. Компетентен орган би могъл временно да спре ограниченията, посочени в параграф 1, ако има обективни основания да счита, че пазарът му на държавни дългови инструменти не функционира добре и такива ограничения биха могли да имат отрицателно отражение върху пазара на суапи за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти, особено чрез увеличаване на цената на заемите за емитентите на държавни дългови инструменти или чрез засягане на способността на емитентите на държавни дългови инструменти да емитират нови дългови инструменти. Тези основания се базират на следните показатели:
а)
висок или покачващ се лихвен процент за държавните дългови инструменти;
б)
увеличаване на разликата между лихвените проценти върху държавните дългови инструменти в сравнение с държавните дългови инструменти на други емитенти на държавни дългови инструменти;
в)
увеличаване на разликата в суапите за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти в сравнение със собствената крива и с други емитенти на държавни дългови инструменти;
г)
навременността на връщането на цената на държавните дългови инструменти към първоначалното равновесие след мащабна търговия;
д)
размера на държавните дългови инструменти, които могат да бъдат търгувани.
Компетентният орган може също да използва показатели, различни от посочените в букви а)-д) от първата алинея.
Преди временно да спре ограниченията по настоящия член съответният компетентен орган уведомява ЕОЦКП и другите компетентни органи за предложеното временно спиране и за основанията за него.
Спирането на ограниченията първоначално действа за срок от най-много 12 месеца от датата на публикуването на уебсайта на съответния компетентен орган. Срокът на действие на такова спиране на ограниченията може да бъде удължаван за срок от не повече от шест месеца, ако основанията за спирането продължават да се прилагат. Ако срокът на действие на спирането не бъде удължен до края на първоначалния срок или на всеки следващ удължен срок, спирането на ограниченията автоматично се прекратява.
В рамките на 24 часа след уведомяването от съответния компетентен орган ЕОЦКП представя становище относно предвижданото временно спиране на ограниченията или относно удължаването на неговия срок на действие, независимо от това дали компетентният орган е обосновал временното спиране на показатели по първа алинея, букви а)-д) или на други показатели. Когато предвижданото временно спиране или удължаването на неговия срок на действие се основава на втора алинея, в становището се включва също така оценка на показателите, използвани от компетентния орган. Становището се публикува на уебсайта на ЕОЦКП.
Член 15
Процедури за изкупуване
1. Централният контрагент в държава-членка, осигуряващ услуги по клиринг за акции, осигурява установяването на процедури, които отговарят на всяко едно от следни изисквания:
а)
когато дадено физическо или юридическо лице, което продава акции, не може да достави акциите за сетълмент в срок от четири работни дни след деня за извършване на сетълмента, автоматично се привеждат в действие процедурите за изкупуване на акциите, за да се осигури доставката им за сетълмент;
б)
когато изкупуването на акциите за доставка не е възможно, на купувача се изплаща сума въз основа на стойността на акциите, които трябва да бъдат доставени на датата на доставка, плюс сума за загубите, понесени от купувача в резултат на неизпълнението на сетълмента; и
в)
физическото или юридическото лице, което не изпълни задължението си за сетълмент, изплаща като обезщетение всички изплатени суми по букви а) и б).
2. Централният контрагент в държава-членка, който предоставя услуги по клиринг за акции, осигурява установяването на процедури, които гарантират, че когато дадено физическо или юридическо лице, което продава акции, не достави акциите за сетълмент до датата за извършване на сетълмент, това лице е длъжно да извършва ежедневни плащания за всеки ден, през който е в забава.
Ежедневните плащания трябва да бъдат достатъчно високи, за да възпират физическите и юридическите лица от неизпълнението на задължението за сетълмент.
ГЛАВА IV
ИЗКЛЮЧЕНИЯ
Член 16
Изключение в случаите когато основното място за търговия е в трета държава
1. Членове 5, 6, 12 и 15 не се прилагат за акциите на дадено дружество, допуснати до търговия на място за търговия в Съюза, когато основното място за търговия на тези акции се намира в трета държава.
2. Съответният компетентен орган по отношение на акциите на дадено дружество, търгувани на място за търговия в Съюза и на място за търговия в трета държава, установява поне веднъж на всеки две години дали основното място за търговия на тези акции се намира в трета държава.
Съответният компетентен орган уведомява ЕОЦКП за всички акции, за които е установено, че основното място за търговия се намира в трета държава.
Веднъж на всеки две години ЕОЦКП публикува списък на акциите, чието основно място за търговия е в трета държава. Списъкът важи за срок от две години.
3. За да се осигури последователно прилагане на разпоредбите на настоящия член, ЕОЦКП разработва проекти на регулаторни технически стандарти, определящи метода за изчисляване на оборота, въз основа на който се установява основното място за търговия на дадена акция.
ЕОЦКП представя на Комисията посочените проекти на регулаторни технически стандарти до 31 март 2012 г.
На Комисията се делегират правомощия за приемане на регулаторните технически стандарти, посочени в първа алинея, в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
4. За да се осигурят единни условия за прилагането на параграфи 1 и 2, ЕОЦКП разработва проекти на технически стандарти за изпълнение, с които се определя:
а)
датата, на която трябва да се извършват всички изчисления за установяване на основното място за търговия на дадена акция, и периодът, по отношение на който трябва да се извършват тези изчисления;
б)
датата, до която съответният компетентен орган трябва да уведомява ЕОЦКП за посочените акции, когато основното място за търговия е в трета държава;
в)
датата, от която списъкът влиза в сила след публикуването му от ЕОЦКП.
ЕОЦКП представя на Комисията посочените проекти на технически стандарти за изпълнение до 31 март 2012 г.
На Комисията се предоставят правомощия за приемане на посочените в първа алинея технически стандарти за изпълнение в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 17
Изключения за дейностите по поддържане на пазара и операциите на първичния пазар
1. Членове 5, 6, 7, 12, 13 и 14 не се прилагат за сделки, извършени във връзка с дейности по поддържане на пазара.
2. Съгласно процедурата по член 44, параграф 2 Комисията може да приема решения, с които се определя дали законодателната и надзорна рамка на дадена трета държава гарантира, че всеки пазар, лицензиран в същата държава, изпълнява задължителните законови изисквания, които за целите на изключението по параграф 1 са еквивалентни на изискванията по дял III от Директива 2004/39/ЕО, по Директива 2003/6/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 28 януари 2003 г. относно търговията с вътрешна информация и манипулирането на пазара (пазарна злоупотреба) (13) и по Директива 2004/109/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 15 декември 2004 година относно хармонизиране изискванията за прозрачност по отношение на информацията за издателите, чиито ценни книжа са допуснати за търгуване на регулиран пазар (14), и които подлежат на ефективен надзор и контрол в същата трета държава.
Законодателната и надзорна уредба на дадена трета държава може да се смята за еквивалентна, когато:
а)
пазарите на тази трета държава подлежат на лицензиране и постоянен ефективен надзор и контрол;
б)
пазарите на тази трета държава имат ясни и прозрачни правила за допускане на ценните книжа до търговия, така че тези ценни книжа могат да бъдат търгувани в условията на равнопоставеност, ред, ефективност и свобода на договарянето;
в)
емитентите на ценни книжа на тази трета държава са задължени да спазват изисквания за периодично и текущо оповестяване на информация, с което се осигурява висока защита на инвеститорите; и
г)
прозрачността и интегритета на пазара на тази трета държава са осигурени чрез предотвратяване на пазарните злоупотреби под формата на търговия с вътрешна информация и манипулиране на пазара.
3. Членове 7, 13 и 14 не се прилагат за дейността на дадено физическо или юридическо лице, когато то, действайки като одобрен първичен дилър по споразумение с емитент на държавни дългови инструменти, извършва за своя сметка сделки с даден финансов инструмент на първичния или вторичния пазар, свързани с държавните дългови инструменти.
4. Членове 5, 6, 12, 13 и 14 от настоящия регламент не се прилагат за дадено физическо или юридическо лице, когато то извършва къса продажба на ценна книга или има нетна къса позиция във връзка с извършването на стабилизация съгласно глава III от Регламент (ЕО) № 2273/2003 на Комисията от 22 декември 2003 г. за прилагане на Директива 2003/6/ЕО на Европейския парламент и на Съвета по отношение на изключенията относно програмите за обратно изкупуване и стабилизирането на финансови инструменти (15).
5. Изключението, посочено в параграф 1, се прилага само когато съответното физическо или юридическо лице предварително е уведомило в писмена форма компетентния орган на своята държава-членка по произход, че възнамерява да използва изключението. Уведомяването се извършва не по-късно от 30 календарни дни преди датата, на която физическото или юридическото лице възнамерява да използва изключението за първи път.
6. Изключението, посочено в параграф 3, се прилага само когато одобреният първичен дилър е уведомил в писмена форма съответния компетентен орган по отношение на въпросните държавни дългови инструменти, че възнамерява да използва изключението. Уведомяването се извършва не по-късно от 30 календарни дни преди датата, на която физическото или юридическото лице, когато то, действайки като одобрен първичен дилър, възнамерява да използва изключението за първи път.
7. Компетентният орган, посочен в параграфи 5 и 6, може да забрани използването на изключението, ако смята, че физическото или юридическото лице не отговаря на условията за използване на изключението. Всяка забрана се налага в срока от 30 календарни дни, посочен в параграфи 5 или 6, или след това, ако компетентният орган получи информация, че е имало промени в обстоятелствата, свързани с физическото или юридическото лице, и то вече не отговаря на условията за изключението.
8. Всяко лице от трета държава, което не е лицензирано в Съюза, изпраща уведомлението, посочено в параграфи 5 и 6, на компетентния орган на основното място за търговия в Съюза, на което то търгува.
9. Всяко физическо или юридическо лице, което е подало уведомление по параграф 5, уведомява възможно най-скоро в писмена форма компетентния орган на своята държава-членка по произход, ако има промени, които засягат правото на лицето да използва изключението, или ако то вече не желае да използва изключението.
10. Физическо или юридическо лице, което е подало уведомление по параграф 6, уведомява възможно най-скоро в писмена форма съответния компетентен орган по отношение на въпросните държавни дългови инструменти, ако има промени, които засягат правото му да използва изключението, или ако вече не желае да използва изключението.
11. Компетентният орган на държавата-членка по произход може да отправи искане в писмена форма за информация от дадено физическо или юридическо лице, което извършва дейност, използвайки изключенията по параграф 1, 3 или 4, за държаните къси позиции или за дейностите, извършвани при използване на изключението. Посоченото физическо или юридическо лице представя информацията най-късно в срок от четири календарни дни след подаването на искането.
12. В срок от две седмици от получаването на уведомлението съгласно параграф 5 или 9 компетентният орган уведомява ЕОЦКП за всички маркет-мейкъри и съгласно параграф 6 или параграф 10 за всички одобрени първични дилъри, които използват изключението, и за всички маркет-мейкъри и одобрени първични дилъри, които вече не използват изключението.
13. ЕОЦКП публикува и актуализира редовно на интернет сайта си списък на маркет-мейкърите и одобрените първични дилъри, използващи изключението,.
14. Уведомление по настоящия член може да бъде направено от лице до компетентен орган и от компетентен орган до ЕОЦКП по всяко време в рамките на шестдесет календарни дни преди 1 ноември 2012 г.
ГЛАВА V
ПРАВОМОЩИЯ ЗА НАМЕСА НА КОМПЕТЕНТНИТЕ ОРГАНИ И ЕОЦКП
РАЗДЕЛ 1
Правомощия на компетентните органи
Член 18
Уведомяване и оповестяване при изключителни обстоятелства
1. При условията по член 22 компетентен орган може да изиска физическите или юридическите лица, които имат нетни къси позиции по отношение на определен финансов инструмент или клас финансови инструменти, да го уведомяват или да оповестяват публично подробни данни за позицията си, когато тя надхвърли или спадне под прага за уведомяване, определен от компетентния орган, и когато:
а)
са налице неблагоприятни събития или тенденции, които представляват сериозна заплаха за финансовата стабилност или доверието на пазара в съответната държава-членка или в една или повече други държави-членки; и
б)
мярката е необходима за преодоляване на заплахата и няма да има отрицателни последици за ефективността на финансовите пазари, които да са непропорционални спрямо ползите от мярката.
2. Параграф 1 от настоящия член не се прилага за финансовите инструменти, за които вече се изисква прозрачност по членове 5-8. Мярката по параграф 1 може да се прилага при обстоятелства, определени от компетентния орган или да подлежи на посочени от него изключения. По-специално, може да се определят изключения, които да важат за дейностите по поддържане на пазара и за операциите на първичния пазар.
Член 19
Уведомление от кредитори при извънредни обстоятелства
1. При условията на член 22 компетентен орган може да вземе посочената в параграф 2 от настоящия член мярка, ако:
а)
са налице неблагоприятни събития или тенденции, които представляват сериозна заплаха за финансовата стабилност или доверието на пазара в съответната държава-членка или в една или повече други държави-членки; и
б)
мярката е необходима за преодоляване на заплахата и няма да има отрицателни последици за ефективността на финансовите пазари, които да са непропорционални спрямо ползите от мярката.
2. Компетентен орган може да изиска физическите или юридическите лица, които заемат определен финансов инструмент или клас финансови инструменти, да го уведомяват за съществена промяна на таксите за такова заемане.
Член 20
Ограничения за късите продажби и подобни сделки при извънредни обстоятелства
1. При условията на член 22 компетентен орган на може да вземе една или повече от мерките, посочени в параграф 2 от настоящия член, ако:
а)
са налице неблагоприятни събития или тенденции, които представляват сериозна заплаха за финансовата стабилност или доверието на пазара в съответната държава-членка или в една или повече други държави-членки; и
б)
мярката е необходима за преодоляване на заплахата и няма да има отрицателни последици за ефективността на финансовите пазари, които да са непропорционални спрямо ползите от мярката.
2. Компетентен орган може да забрани или да наложи условия за сключването на следните сделки от физически или юридически лица:
а)
къса продажба; или
б)
различна от къса продажба сделка, с която се създава или която е свързана с финансов инструмент, като ефектът или един от ефектите от сделката е осигуряване на финансова полза за физическото или юридическото лице при спад на цената или стойността на друг финансов инструмент.
3. Мярка, взета съгласно параграф 2, може да се прилага за сделки, свързани с всички финансови инструменти, с финансовите инструменти от определен клас или с определен финансов инструмент. Мярката може да се прилага при обстоятелства или да съдържа изключения, определени от компетентния орган. По-специално, може да се определят изключения, които да важат за дейностите по поддържане на пазара и за операциите на първичния пазар.
Член 21
Ограничения за сделките със суапи за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти при извънредни обстоятелства
1. При спазване на условията по член 22, компетентен орган може да наложи ограничения на физическите или юридическите лица да сключват сделки със суапи за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти или да ограничи стойността на позициите в суапи за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти, които е позволено да бъдат поемани от тези лица ако:
а)
са налице неблагоприятни събития или тенденции, които представляват сериозна заплаха за финансовата стабилност или доверието на пазара в съответната държава-членка или в една или повече други държави-членки; и
б)
мярката е необходима за преодоляване на заплахата и няма да има отрицателни последици за ефективността на финансовите пазари, които да са непропорционални спрямо ползите от мярката.
2. Мярка, предприета по параграф 1, може да се отнася до сделки със суапи за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти от определен клас или за определени сделки със суапи за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти. Мярката може да се прилага при обстоятелства или да съдържа изключения, определени от компетентния орган. По-специално, може да се определят изключения, които да важат за дейностите по поддържане на пазара и за операциите на първичния пазар.
Член 22
Мерки, приемани от други компетентни органи
Без да се засяга член 26, компетентен орган може да наложи или да удължи действието на мярка съгласно членове 18, 19, 20 или 21 във връзка с финансов инструмент, за който той не е „съответен компетентен орган“, само със съгласието на съответния компетентен орган.
Член 23
Правомощие за временно ограничаване на късите продажби на финансови инструменти при значителен спад на цената
1. Когато цената на един финансов инструмент на дадено място за търговия в рамките на един ден за търгуване е намаляла значително спрямо цената на затваряне в предходния ден за търгуване на същото място за търговия, компетентният орган на държавата-членка по произход на посоченото място за търговия решава дали е целесъобразно да забрани или да наложи ограничения на физическите или юридическите лица да извършват къси продажби на посочения финансов инструмент на това място за търговия или по друг начин да ограничи сделките с посочения финансов инструмент на това място за търговия, за да се предотврати неконтролируемият спад на цената на финансовия инструмент.
Когато съгласно първата алинея компетентният орган се е уверил, че е целесъобразно да предприеме такива действия, той забранява или налага ограничения на физическите или юридически лица да извършват къси продажби на това място за търговия - когато става дума за акция или дългов инструмент, или ограничава сделките със съответния финансов инструмент на това място за търговия - когато става дума за друг вид финансов инструмент, за да се предотврати неконтролируемият спад на цената на финансовия инструмент.
2. Мярката по параграф 1 се прилага най-много до края на деня за търгуване, следващ деня за търгуване, в който се наблюдава спадът на цената. Ако в края на деня за търгуване, който следва деня за търгуване, през който е наблюдаван спадът на цената, въпреки наложената мярка е налице нов съществен спад на цената на финансовия инструмент със стойност в размер най-малко половината от сумата, определена в параграф 5, компетентният орган може да продължи мярката за допълнителен срок, който не превишава два дни за търгуване след края на втория ден за търгуване.
3. Мярката по параграф 1 се прилага при обстоятелства, определени от компетентния орган, или да подлежи на посочени от него изключения. По-специално, може да се определят изключения, които да важат за дейностите по поддържане на пазара и за операциите на първичния пазар.
4. Компетентният орган на държавата-членка по произход на посоченото място за търговия, където за един ден за търгуване стойността на финансов инструмент е спаднала до стойността, посочена в параграф 5, уведомява ЕОЦКП за решението, взето съгласно параграф 1, най-малко два часа след приключването на деня за търгуване. ЕОЦКП информира незабавно компетентните органи на държавите-членки по произход на места за търговия, където се търгува същият финансов инструмент.
Ако компетентен орган не е съгласен с действие, предприето от друг компетентен орган относно финансов инструмент, търгуван на различни места за търговия, регулирани от различни компетентни органи, ЕОЦКП може да помогне на тези органи да постигнат договореност съгласно член 19 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Съгласуването приключва преди полунощ в края на същия ден за търгуване. Ако засегнатите компетентни органи не постигнат договореност в рамките на фазата на съгласуване, ЕОЦКП би могъл да вземе решение съгласно член 19, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1095/2010. Решението се взема преди започването на следващия ден за търгуване.
5. Спадът на стойността се определя на 10 % или повече за ликвидните акции, както е определено в член 22 от Регламент (ЕО) № 1287/2006, а за неликвидните акции и други класове финансови инструменти размерът ще бъде определен от Комисията.
6. ЕОЦКП може да изготви и да изпрати на Комисията становище относно необходимостта от коригиране на прага, посочен в параграф 5, като отчита развитието на финансовите пазари.
На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 42, като променя праговете, посочени в параграф 5 от настоящия член, отчитайки развитието на финансовите пазари.
7. Комисията приема делегирани актове в съответствие с член 42, определяйки какво съставлява съществен спад на стойността на финансовите инструменти, различни от ликвидни акции, като отчита особеностите на всеки клас финансови инструменти и различията по отношение нестабилността.
8. За да се осигури последователно прилагане на настоящия член, ЕОЦКП разработва проекти на регулаторни технически стандарти, с които се установява методът за изчисляване на спада от 10 % на стойността на ликвидните акции и спада на стойността, определян от Комисията съгласно параграф 7.
ЕОЦКП представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 31 март 2012 г.
На Комисията се делегират правомощия за приемане на регулаторните технически стандарти, посочени в алинея първа, в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 24
Срок на ограниченията
Всяка мярка, наложена по членове 18, 19, 20 или 21, първоначално действа за срок от най-много три месеца от датата на публикуване на обявлението по член 25.
Срокът на действие на мярката може да бъде удължаван, като всеки следващ срок е не повече от три месеца, при условие че основанията за взимане на мярката продължават да се прилагат. Ако срокът на дадена мярка не бъде удължен преди края на тримесечния срок, действието на мярката автоматично се прекратява.
Член 25
Обявление за ограниченията
1. Всеки компетентен орган публикува на уебсайта си обявление за всяко решение за налагане или удължаване на срока на действие на мярка по членове 18-23.
2. Обявлението съдържа подробни сведения най-малко за:
а)
наложените мерки, включително за инструментите и класовете на сделките, за които се прилагат тези мерки, и за срока им на действие;
б)
основанията на компетентния орган да смята, че е необходимо да наложи мерките, включително данните в подкрепа на тези основания.
3. Всяка мярка по членове 18-23 влиза в сила при публикуването на обявлението или от посочения в обявлението момент след публикуването и се прилага само за сделките, които се сключват след влизането на мярката в сила.
Член 26
Уведомяване на ЕОЦКП и другите компетентни органи
1. Преди да наложи или да удължи срока на мярка по член 18, 19, 20 или 21 и преди да наложи ограничение по член 23, компетентният орган уведомява ЕОЦКП и другите компетентни органи за мярката, която предлага.
2. В уведомлението се съдържат подробни сведения за планираните мерки, посочват се класовете на финансовите инструменти и сделки, за които ще се прилагат мерките, данните, които дават основание за вземане на мерките, и моментът във времето, от който се планира мерките да влязат в сила.
3. Уведомяването за намерение за налагане или удължаване на срока на мярка по член 18, 19, 20 или 21 се извършва най-малко 24 часа преди момента, от който се планира мярката да влезе в сила или срокът ѝ да бъде удължен. При извънредни обстоятелства компетентният орган може да извърши уведомяването по-малко от 24 часа преди момента, от който се планира мярката да влезе в сила, ако не може да даде предизвестие от 24 часа. Уведомяване за ограничение по член 23 се извършва преди планираното влизане на мярката в сила.
4. Компетентен орган, който получи уведомление по настоящия член, може да вземе мерки по членове 18-23 в същата държава-членка, когато е уверен, че мярката е необходима, за да се подпомогне компетентният орган, който извършва уведомлението. Компетентният орган, който получава уведомлението, също дава предизвестие по параграфи 1-3, когато планира да вземе мерки.
РАЗДЕЛ 2
Правомощия на ЕОЦКП
Член 27
Координация от страна на ЕОЦКП
1. ЕОЦКП подпомага и координира действията на компетентните органи, когато те вземат мерки съгласно раздел 1. По-специално, ЕОЦКП гарантира, че компетентните органи следват съгласуван подход по отношение на взетите мерки, особено по въпроса кога трябва да се използват правомощията за намеса, по въпроса за характера на всяка от наложените мерки и по въпроса за началото и срока на действие на мерките.
2. След като получи уведомление по член 26 за мярка, която ще бъде наложена или чийто срок на действие предстои бъде удължен съгласно член 18, 19, 20 или 21, в срок от 24 часа ЕОЦКП издава становище, в което заявява дали смята мярката или планираната мярка за необходима за преодоляването на извънредните обстоятелства. В становището се посочва дали ЕОЦКП смята, че са възникнали неблагоприятни събития или тенденции, които представляват сериозна заплаха за финансовата стабилност или доверието на пазара в една или повече държави-членки, дали мярката или планираната мярка е целесъобразна и пропорционална с оглед на преодоляването на заплахата и дали планираният срок на действие на мерките е оправдан. Ако ЕОЦКП смята, че другите компетентни органи също трябва да вземат мерки за преодоляване на заплахата, той посочва и това в становището си. Становището се публикува на интернет сайта на ЕОЦКП.
3. Когато компетентен орган предлага да вземе или взема мерки въпреки становището на ЕОЦКП по параграф 2, или отказва да вземе мерки въпреки становището на ЕОЦКП по посочения параграф, той публикува на уебсайта си в срок от 24 часа след получаването на становището на ЕОЦКП обявление, в което подробно излага причините за това свое решение. При възникването на такова положение ЕОЦКП преценява дали са изпълнени условията и дали случаят оправдава използването на правомощията му за намеса съгласно член 28.
4. ЕОЦКП преразглежда мерките по настоящия член редовно и във всеки случай поне на всеки три месеца. Ако мярката не бъде удължена до края на тримесечния срок, срокът на действието ѝ изтича автоматично.
Член 28
Правомощия на ЕОЦКП за намеса при извънредни обстоятелства
1. В съответствие с член 9, параграф 5 от Регламент (ЕС) № 1095/2010 ЕОЦКП взема при условията на параграф 2 от настоящия член следните мерки:
а)
изисква физическите или юридическите лица, които имат нетни къси позиции по отношение на определен финансов инструмент или клас финансови инструменти, да уведомят даден компетентен орган или да оповестят публично подробни данни за всяка такава позиция; или
б)
забранява или налага условия за извършването на къса продажба или сделка от физически или юридически лица, с която се създава или която е свързана с финансов инструмент, различен от финансовите инструменти, посочени в член 1, параграф 1, буква в), когато ефектът или един от ефектите от сделката е осигуряване на финансова полза за физическото или юридическото лице при спад на цената или стойността на друг финансов инструмент.
Дадена мярка може да се прилага по-специално при обстоятелства или да съдържа изключения, определени от ЕОЦКП. По-специално, може да се определят изключения, които да важат за дейностите по поддържане на пазара и за операциите на първичния пазар.
2. ЕОЦКП взема решение по параграф 1 само ако:
а)
мерките по параграф 1, букви а) и б) са предназначени за преодоляване на заплаха за правилното функциониране и интегритета на финансовите пазари или стабилността на цялата финансова система на Съюза или част от нея, когато има последствия и в трансграничен план; и
б)
компетентният орган или органи не са взели мерки за преодоляване на заплахата или един или повече компетентни органи за всели мерки, които не са подходящи за преодоляването ѝ.
3. Когато взема мерките по параграф 1, ЕОЦКП отчита следното:
а)
доколко мярката допринася за преодоляването на заплахата за правилното функциониране и интегритета на финансовите пазари или за стабилността на цялата финансова система на Съюза или част от нея или доколко подобява способността на компетентните органи да следят заплахата;
б)
дали мярката не поражда риск от регулаторен арбитраж;
в)
дали мярката не оказва отрицателно влияние върху ефективността на финансовите пазари - включително чрез намаляване на ликвидността на тези пазари или чрез създаване на несигурност за участниците на пазара - което да е непропорционално високо спрямо ползите от въвеждането на мярката.
Когато един или повече компетентни органи са взели мярка по членове 18, 19, 20 или 21, ЕОЦКП може да вземе всяка от мерките по параграф 1 от настоящия член, без да издава становището, предвидено в член 27.
4. Преди да реши да наложи или да удължи срока на мярка, посочена в параграф 1, ЕОЦКП се консултира с Европейския съвет за системен риск и, по целесъобразност, с други органи.
5. Преди да реши да наложи или да удължи срока на мярка, посочена в параграф 1, ЕОЦКП уведомява компетентните органи, засегнати от мярката, която планира да вземе. В уведомлението се съдържат подробни сведения за планираните мерки, както и се посочва класът на финансовите инструменти и сделки, за които ще се прилагат мерките, данните, които дават основание за вземане на мерките, и моментът във времето, от който се планира мерките да влязат в сила.
6. Уведомяването се извършва най-малко 24 часа преди момента, от който се планира мярката да влезе в сила или срокът ѝ да бъде удължен. При извънредни обстоятелства ЕОЦКП може да извърши уведомяването по-малко от 24 часа преди момента, от който се планира мярката да влезе в сила, ако не може да даде предизвестие от 24 часа.
7. ЕОЦКП публикува на интернет сайта си обявление за всяко решение за налагане или удължаване на срока на мярка по параграф 1. Обявлението съдържа подробни сведения най-малко за:
а)
наложените мерки, включително за инструментите и класовете на сделките, за които се прилагат тези мерки, и за срока им на действие; и
б)
основанията на ЕОЦКП да смята, че е необходимо да наложи мерките, подкрепени от съответните данни.
8. След като реши да наложи или да удължи срока на мярка по параграф 1, ЕОЦКП незабавно уведомява компетентните органи за взетата мярка.
9. Всяка мярка влиза в сила при публикуването на обявлението на уебсайта на ЕОЦКП или от посочения в обявлението момент след публикуването и се прилага само за сделките, които се сключват след влизането на мярката в сила.
10. ЕОЦКП преразглежда посочените параграф 1 мерки през подходящи интервали от време, но най-малко веднъж на всеки три месеца. Ако срокът на дадена мярка не бъде удължен до края на тримесечния срок, действието на мярката автоматично се прекратява. За удължаването на срока на мерките се прилагат параграфи 2-9.
11. Всяка мярка, приета от ЕОЦКП по настоящия член, има предимство пред всяка мярка, взета по-рано от компетентен орган съгласно раздел 1.
Член 29
Правомощия на ЕОЦКП в извънредни ситуации, свързани с държавни дългови инструменти
В случай на извънредна ситуация, свързана с държавен дългов инструмент или с суапи за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти се прилагат членове 18 и 38 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 30
Допълнително определяне на понятията „неблагоприятни събития или тенденции“
На Комисията се предоставя правомощието да приема делагирани актове в съответствие с член 42 за установяване на критериите и факторите, които компетентните органи и ЕОЦКП трябва да отчитат, когато определят в кои случаи са налице неблагоприятните събития или тенденции по членове 18-21 и член 27, както и заплахите, посочени в член 28, параграф 2, буква а).
Член 31
Разследвания от страна на ЕОЦКП
По искане на един или повече компетентни органи, на Европейския парламент, на Съвета или на Комисията, или по собствена инициатива ЕОЦКП може да извършва разследване на определен случай или практика, свързани с къси продажби или с използването на суапи за кредитно неизпълнение, за да прецени дали съответният случай или практика създава заплаха за финансовата стабилност или доверието на пазара в Съюза.
В рамките на три месеца след края на всяко такова разследване ЕОЦКП публикува доклад, в който излага констатациите си и евентуални препоръки във връзка със съответния случай или практика.
ГЛАВА VI
РОЛЯ НА КОМПЕТЕНТНИТЕ ОРГАНИ
Член 32
Компетентни органи
Всяка държава-членка определя един или няколко компетентни органа за целите на настоящия регламент.
Ако държавата-членка посочи няколко компетентни органа, тя ясно определя съответните им функции и посочва орган, които е отговорен за координиране на сътрудничеството и обмена на информация с Комисията, ЕОЦКП и компетентните органи на другите държави-членки.
Държавите-членки информират Комисията, ЕОЦКП и компетентните органи на другите държави-членки за посочените от тях компетентни органи.
Член 33
Правомощия на компетентните органи
1. За да изпълняват задълженията си в рамките на настоящия регламент на компетентните органи се предоставят всички правомощия за упражняване на надзор и извършване на разследвания, необходими за изпълнението на техните функции. Те упражняват правомощията си по един от следните начини:
а)
пряко;
б)
в сътрудничество с други органи; или
в)
чрез сезиране на компетентните съдебни органи.
2. За да изпълняват задълженията си в рамките на настоящия регламент, на компетентните органи се предоставят следните правомощия съгласно националното законодателство:
а)
да получават достъп до документи във всякаква форма и да получават или правят копие от тях;
б)
да изискват информация от всяко физическо или юридическо лице, а ако е необходимо - да призовават и изслушват всяко физическо или юридическо лице с цел получаване на информация;
в)
да осъществяват проверки на място със или без предизвестие;
г)
да изискват съществуващата информация за телефонни разговори и обменяни данни;
д)
да изискват прекратяването на всяка практика, която противоречи на разпоредбите на настоящия регламент;
е)
да изискват запор, възбрана и/или отнемане в полза на държавата на имущество.
3. Без да се засягат разпоредбите на параграф 2, буква а) и б), компетентните органи имат право в отделни случаи да изискват от физическо или юридическо лице, което сключва сделка със суап за кредитно неизпълнение, да представи:
а)
обяснение за целите на сделката - дали целта е хеджиране на риск или друга; и
б)
данни, потвърждаващи съществуването на съответния риск, когато сделката се извършва с цел хеджиране.
Член 34
Професионална тайна
1. Задължението за опазване на професионалната тайна се прилага по отношение на всички физически или юридически лица, които работят или са работили за компетентния орган или за който и да е орган или физическо или юридическо лице, на които компетентният орган е възлагал задачи, включително одитори и експерти, с които компетентният орган е имал договори. Поверителна информация, представляваща професионална тайна, не може да бъде разкривана на никое друго физическо или юридическо лице или орган, освен когато това разкриване на информация е необходимо за съдебни производства.
2. Цялата информация, обменяна между компетентните органи по силата на настоящия регламент, отнасяща се до търговски или оперативни условия и други икономически или лични дела, се счита за поверителна и за нея важат изискванията за професионална тайна, освен когато компетентният орган заяви в момента на предаването ѝ, че тази информация може да се разкрива, или това разкриване на информация е необходимо за съдебни производства.
Член 35
Задължение за сътрудничество
Компетентните органи си сътрудничат, когато е необходимо или подходящо за целите на настоящия регламент. По-специално, компетентните органи си предоставят своевременно информацията, необходима за изпълнението на задълженията им съгласно настоящия регламент.
Член 36
Сътрудничество с ЕОЦКП
Компетентните органи си сътрудничат с ЕОЦКП за целите на настоящия регламент в съответствие с Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Компетентните органи незабавно предоставят на ЕОЦКП цялата необходима информация за изпълнение на задълженията му, в съответствие с Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 37
Сътрудничество при искания за проверки на място или разследвания
1. Компетентният орган на дадена държава-членка може да поиска съдействие от компетентния орган на друга държава-членка във връзка с проверки на място или разследвания.
Отправящият искането компетентен орган информира ЕОЦКП за всяко искане по първата алинея. При разследване или проверка с трансгранични аспекти ЕОЦКП може и при поискване да поема координацията на разследването или проверката.
2. Когато даден компетентен орган получи искане от компетентен орган на друга държава-членка за извършване на проверка на място или разследване, той може:
а)
да извърши самостоятелно проверката на място или разследването;
б)
да позволи на компетентния орган, който е отправил искането, да участва в проверката на място или разследването;
в)
да позволи на компетентния орган, който е отправил искането, сам да извърши проверката на място или разследването;
г)
да назначи одитори или експерти, които да извършат проверката на място или разследването;
д)
да сподели изпълнението на определени задачи, свързани с надзорната дейност, с другите компетентни органи.
3. ЕОЦКП може да поиска от компетентните органи да проведат определени действия в рамките на разследването или проверки на място, когато искането на ЕОЦКП за информацията е основателно, за да може да упражни правомощие, което изрично му е поверено от настоящия регламент.
Член 38
Сътрудничество с трети държави
1. Когато е възможно, компетентните органи сключват договорености за сътрудничество с надзорните органи на трети държави във връзка с обмена на информация с компетентните органи в трети държави, с изпълнението на задълженията, произтичащи от настоящия регламент, в трети държави и с вземането на сходни мерки в трети държави от съответните надзорни органи с цел допълване на мерките, взети съгласно глава V. Тези договорености за сътрудничество гарантират най-малкото ефикасен обмен на информация, позволяващ на компетентните органи да изпълняват своите задължения съобразно настоящия регламент.
Всеки компетентен орган уведомява ЕОЦКП и компетентните органи на останалите държави-членки, когато планира да сключи такава договореност.
2. Договореностите за сътрудничество съдържат разпоредби относно обмена на данни и информация, необходими за спазването на задължението по член 16, параграф 2 от страна на съответния компетентен орган.
3. ЕОЦКП координира разработването на договорености за сътрудничество между компетентните органи и съответните надзорни органи на трети държави. За тази цел ЕОЦКП изготвя модели на договорености за сътрудничество, които могат да се използват от компетентните органи и.
ЕОЦКП координира и обмена между компетентните органи на информация, която е получена от надзорните органи на трети държави и която може да бъде от значение за вземането на мерки по глава V.
4. Компетентните органи сключват с надзорните органи на трети държави договорености за сътрудничество, предвиждащи обмен на информация, само ако по отношение на разкриваната информация съществуват гаранции за запазване на професионалната тайна, които са най-малко равностойни на предвидените в член 34. Такъв обмен на информация има за цел изпълнение на задачите на тези компетентни органи.
Член 39
Предаване и съхранение на лични данни
По отношение на предаването на лични данни между държавите-членки или между държавите-членки и трети държави държавите-членки прилагат Директива 95/46/ЕО. По отношение на предаването на лични данни от ЕОЦКП до държавите-членки или до трета държава ЕОЦКП спазва Регламент (ЕО) № 45/2001.
Личните данни, посочени в настоящия параграф, се съхраняват за срок от най-много пет години.
Член 40
Разкриване на информация пред трети държави
Компетентен орган може да предава на надзорен орган на трета държава данни и анализи на данни, когато са спазени условията по член 25 или 26 от Директива 95/46/ЕО, но такова предаване се прави за всеки отделен случай. Компетентният орган трябва да бъде уверен, че предаването на данните е необходимо за целите на настоящия регламент. Всяко предаване на данни се извършва в рамките на споразумението, че третата държава няма да предава данните на надзорния орган на друга трета държава без изричното писмено разрешение на компетентния орган.
Компетентен орган може да разкрива информация, която е поверителна по силата на член 34 и е получена от компетентен орган на друга държава-членка, на надзорния орган на трета държава само ако компетентният орган е получил изрично съгласие от компетентния орган, който е предал информацията, като в съответните случаи информацията се разкрива единствено за целите, за които този компетентен орган е дал съгласие.
Член 41
Санкции
Държавите-членки установяват разпоредби за санкциитеи административните мерки, приложими при нарушения на настоящия регламент, и вземат всички мерки, необходими за осигуряване на тяхното изпълнение. Тези санкции и административни мерки трябва да бъдат ефективни, пропорционални и възпиращи.
В съответствие с Регламент (ЕС) № 1095/2010 ЕОЦКП може да приема насоки за гарантиране на последователен подход относно санкциите и административните мерки, които се въвеждат от държавите-членки.
Държавите-членки уведомяват Комисията и ЕОЦКП за разпоредбите, посочени в първа и втора алинея, до 1 юли 2012 г. и ги уведомяват незабавно за всяко последващо изменение на тези разпоредби.
ЕОЦКП публикува на интернет сайта си и актуализира редовно списък с действащите санкции и административни мерки, приложими във всяка държава-членка.
Държавите-членки предоставят ежегодно на ЕОЦКП обобщена информация относно всички наложени санкции и административни мерки. В случай че компетентен орган оповести публично налагането на санкция или административна мярка, едновременно с това той уведомява ЕОЦКП за нея.
ГЛАВА VII
ДЕЛЕГИРАНИ АКТОВЕ
Член 42
Упражняване на делегирането
1. Правомощието да приема делегирани актове се предоставя на Комисията при спазване на установените в настоящия член условия.
2. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегираните актове по член 2, параграф 2, член 3, параграф 7, член 4, параграф 2, член 5, параграф 4, член 6, параграф 4, член 7, параграф 3, член 17, параграф 2, член 23, параграф 5, и член 30 за неопределен срок.
3. Делегирането на правомощия, посочено в член 2, параграф 2, член 3, параграф 7, член 4, параграф 2, член 5, параграф 4, член 6, параграф 4, член 7, параграф 3, член 17, параграф 2, член 23, параграф 5 и член 30 може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. Решението за оттегляне поражда действие в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в него дата. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта едновременно на Европейския парламент и Съвета.
5. Делегиран акт, приет съгласно член 2, параграф 2, член 3, параграф 7, член 4, параграф 2, член 5, параграф 4, член 6, параграф 4, член 7, параграф 3, член 17, параграф 2, член 23, параграф 5, и член 30 влиза в единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът не са представили възражения в срок от три месеца след нотифицирането на акта на Европейския парламент и Съвета или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този срок се удължава с три месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
Член 43
Краен срок за приемането на делегираните актове
Комисията приема делегираните актове по член 2, параграф 2, член 3, параграф 7, член 4, параграф 2, член 5, параграф 4, член 6, параграф 4, член 7, параграф 3, член 17, параграф 2, член 23, параграф 5, и член 30 до 31 март 2012 г.
Комисията може да удържи срока с шест месеца.
ГЛАВА VIII
АКТОВЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ
Член 44
Процедура на комитета
1. Комисията се подпомага от Европейския комитет за ценни книжа, създаден с Решение 2001/528/ЕО на Комисията (16). Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
ГЛАВА IХ
ПРЕХОДНИ И ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 45
Преглед и докладване
До 30 юни 2013 г. въз основа на обсъждания с компетентните органи и ЕОЦКП Комисията представя на Европейския парламент и Съвета доклад относно:
а)
целесъобразността на праговете за уведомяване и оповестяване по членове 5, 6, 7 и 8;
б)
отражението на отделните изисквания за оповестяване по член 6, със специално внимание спрямо въздействието им върху ефикасността и нестабилността на финансовите пазари;
в)
целесъобразността на пряко централизирано докладване пред ЕОЦКП;
г)
действието на ограниченията и изискванията по глави II и III;
д)
целесъобразността на ограниченията относно необезпечени суапи за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти и целесъобразността на евентуални други ограничения или условия за късите продажби или суапите за кредитно неизпълнение.
Член 46
Преходна разпоредба
1. Действащите мерки в обхвата на настоящия регламент, които са влезли в сила преди 15 септември 2010 г., могат да продължат да се прилагат до 1 юли 2013 г., при условие че за тях бъде уведомена Комисията до 24 април 2012 г.
2. Сделките със суапи за кредитно неизпълнение в резултат от непокрита позиция в суап за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти, сключени преди 25 март 2012 г. или по време на суспендирането на ограниченията относно необезпечени суапи за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти съгласно член 14, параграф 2, би могло да бъдат задържани до падежа на договора за суапи за кредитно неизпълнение.
Член 47
Персонал и ресурси на ЕОЦКП
До 31 декември 2012 г. ЕОЦКП извършва оценка на своите нужди от персонал и ресурси, свързани с изпълнението на неговите правомощия и задължения по настоящия регламент, и представя доклад пред Европейския парламент, Съвета и Комисията.
Член 48
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Прилага се от 1 ноември 2012 г.
Независимо от това член 2, параграф 2, член 3, параграф 7, член 4, параграф 2, член 7, параграф 3, член 9, параграф 5, член 11, параграфи 3 и 4, член 12, параграф 2, член 13, параграфи 4 и 5, член 16, параграфи 3 и 4, член 17, параграф 2, член 23, параграфи 5, 7 и 8 и членове 30, 42, 43 и 44 се прилагат от 25 март 2012 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Страсбург на 14 март 2012 година.
UREDBA (EU) št. 236/2012 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
z dne 14. marca 2012
o prodaji na kratko in določenih vidikih poslov kreditnih zamenjav
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (1),
ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),
v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Pristojni organi v več državah članicah in nadzorni organi v tretjih državah, na primer Združenih državah Amerike in na Japonskem, so septembra 2008, ko je finančna kriza dosegla vrhunec, sprejeli nujne ukrepe za omejitev ali prepoved prodaje na kratko nekaterih ali vseh vrednostnih papirjev. Ukrepali so zaradi pomislekov, da lahko v času znatne finančne negotovosti prodaja na kratko dodatno prispeva k padcu cen delnic, zlasti finančnih institucij, kar bi lahko celo ogrozilo njihov obstoj in povzročilo sistemska tveganja. Ukrepi, ki so jih sprejele države članice, niso bili usklajeni, saj v Uniji ni posebnega skupnega regulativnega okvira, ki bi urejal vprašanja prodaje na kratko.
(2)
Da se zagotovi pravilno delovanje notranjega trga in izboljšajo pogoji njegovega delovanja, zlasti kar zadeva finančne trge, ter da se zagotovi visoka raven varstva potrošnikov in vlagateljev, je treba določiti skupen regulativni okvir za zahteve in pooblastila v zvezi s prodajo na kratko in posli kreditnih zamenjav ter zagotoviti večjo usklajenost in doslednost med državami članicami, ko je treba sprejemati ukrepe v izjemnih razmerah. Uskladiti je treba pravila za prodajo na kratko in nekatere vidike poslov kreditnih zamenjav, da se prepreči nastanek ovir za pravilno delovanje notranjega trga, saj se sicer lahko zgodi, da bodo države članice še naprej sprejemale različne ukrepe.
(3)
Primerno in nujno je, da se navedena pravila zakonodajno oblikujejo kot uredba, s čimer se zagotovi, da se bodo določbe, ki zasebnim strankam neposredno nalagajo obveznosti v zvezi s priglasitvijo in razkritjem neto kratkih pozicij v nekaterih instrumentih ter nekriti prodaji na kratko, enotno uporabljale po vsej Uniji. Uredba je nujna tudi zato, da se Evropskemu nadzornemu organu (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) (ESMA), ustanovljenem z Uredbo (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (4), dodelijo pooblastila za usklajevanje ukrepov, ki jih sprejmejo pristojni organi, ali za sprejemanje lastnih ukrepov.
(4)
Področje uporabe te uredbe bi moralo biti čim bolj široko, da se zagotovi preventivni regulativni okvir za izjemne razmere. Ta okvir bi moral zajemati vse finančne instrumente, obenem pa bi moral zagotoviti sorazmeren odziv na tveganja, ki bi lahko nastali pri prodaji na kratko različnih instrumentov. Zato bi morali biti pristojni organi in ESMA pooblaščeni, da ukrepe v zvezi z vsemi vrstami finančnih instrumentov, ki presegajo trajne ukrepe, veljavne samo za posamezne vrste instrumentov, sprejmejo samo v izjemnih razmerah in ko so jasno opredeljena tveganja, ki jih je treba obravnavati.
(5)
Da se odpravijo trenutne neenotne razmere, v katerih so države članice sprejemale različne ukrepe, ter da se omeji možnost, da pristojni organi sprejmejo različne ukrepe, je pomembno, da se potencialna tveganja, ki izhajajo iz prodaje na kratko in poslov kreditnih zamenjav, obravnavajo usklajeno. Določiti bi bilo treba zahteve za odpravo ugotovljenih tveganj, ne da bi bile pri tem po nepotrebnem zmanjšane koristi, ki jih prodaja na kratko zagotavlja za kakovost in učinkovitost trgov. Prodaja na kratko bi lahko imela v nekaterih primerih škodljive učinke, vendar ima v običajnih tržnih razmerah pomembno vlogo pri zagotavljanju pravilnega delovanja finančnih trgov, zlasti v smislu likvidnosti trgov in učinkovitega oblikovanja cen.
(6)
Sklicevanja na fizične in pravne osebe v tej uredbi bi moralo vključevati registrirana poslovna združenja, ki niso pravne osebe.
(7)
Večja preglednost pri znatnih neto kratkih pozicijah v določenih finančnih instrumentih bo verjetno koristila tako regulatornim organom kot udeležencem na trgu. Za delnice, ki so uvrščene v trgovanje na mestu trgovanja v Uniji, bi bilo treba uvesti dvostopenjski model, ki zagotavlja večjo preglednost pri znatnih neto kratkih pozicijah v delnicah na ustrezni ravni. Pri nižjem pragu bi bilo treba pozicijo priglasiti zasebno zadevnim regulatornim organom, da se jim omogoči spremljanje in po potrebi preiskava prodaje na kratko, ki bi lahko povzročila sistemska tveganja, pomenila zlorabo ali ustvarila motnje na trgih; pri višjem pragu bi bilo treba pozicije javno razkriti trgu, da se drugim udeležencem na trgu zagotovijo koristne informacije o znatnih posameznih kratkih pozicijah v delnicah.
(8)
Treba bi bilo uvesti zahtevo, da se regulatornim organom priglasi znatne neto kratke pozicije v državnih vrednostnih papirjih v Uniji, saj bi se s takšno priglasitvijo zagotovilo pomembne informacije, ki bi tem organom pomagale spremljati, ali take pozicije dejansko ustvarjajo sistemska tveganja oziroma se uporabljajo za namene zlorabe. Ta zahteva bi morala vključevati samo zasebno razkritje regulatornim organom, saj bi objava informacij o teh instrumentih na trgu lahko negativno vplivala na trge državnih vrednostnih papirjev, na katerih je likvidnost že oslabljena.
(9)
Zahteve glede priglasitve v zvezi z državnimi vrednostnimi papirji bi morale veljati za dolžniške instrumente, katerih izdajatelj je država članica in Unija, vključno z Evropsko investicijsko banko, vladnim oddelkom države članice, agencijo, pravnimi osebami s posebnim namenom listinjenja ali mednarodnimi finančnimi institucijami, ustanovljenimi v dveh ali več državah članicah, ki izdajo dolžniške instrumente v imenu države članice ali v imenu več držav članic, kot je evropski instrument za finančno stabilnost ali bodoči evropski mehanizem za stabilnost. V primeru zveznih držav članic bi se zahteve glede priglasitve morale uporabljati tudi za dolžniške instrumente, ki jih izdajo posamezne zvezne enote. Vendar pa se zahteve glede priglasitve ne bi smele uporabljati za druge regionalne ali lokalne organe oziroma pol-javne organe v državi članici, ki izdajajo dolžniške instrumente. Namen dolžniških instrumentov, ki jih izda Unija, je državam članicam zagotoviti plačilnobilančno pomoč ali podporo za finančno stabilnost oziroma tretjim državam zagotoviti makrofinančno pomoč.
(10)
Da se zagotovi celovita in učinkovita preglednost, je pomembno, da zahteve glede priglasitve ne zajamejo samo kratkih pozicij, ustvarjenih s trgovanjem z delnicami ali državnimi vrednostnimi papirji na mestih trgovanja, temveč tudi kratke pozicije, ustvarjene s trgovanjem zunaj mest trgovanja, in neto kratke pozicije, ustvarjene z izvedenimi finančnimi instrumenti, kot so opcije, standardizirane terminske pogodbe, z indeksom povezani instrumenti, finančne pogodbe na razlike in stave na finančne razlike v ceni delnic ali državnih vrednostnih papirjev.
(11)
Ureditev preglednosti bi morala zagotavljati popolne in točne informacije o pozicijah fizičnih ali pravnih oseb, da bi bila koristna za regulatorne organe in trge. Da bi bile informacije regulatornim organom ali trgom o neto kratkih pozicijah fizičnih ali pravnih oseb v delnicah, državnih vrednostnih papirjih in poslih kreditnih zamenjav koristne, bi morale zajemati tako dolge in kratke pozicije.
(12)
Pri izračunu kratkih ali dolgih pozicij bi bilo treba upoštevati vse oblike ekonomskega interesa, ki ga ima fizična ali pravna oseba v zvezi z izdanim kapitalom družbe ali izdanimi državnimi vrednostnimi papirji države članice ali Unije. Zlasti bi bilo treba upoštevati ekonomski interes, ki je neposredno ali posredno pridobljen z uporabo izvedenih finančnih instrumentov, kot so opcije, standardizirane terminske pogodbe, finančne pogodbe na razlike in stave na finančne razlike v ceni delnic ali državnih vrednostnih papirjev, ter indeksi, košarice vrednostnih papirjev in indeksni investicijski skladi. V primeru pozicij v državnih vrednostnih papirjih bi bilo treba upoštevati tudi posle kreditnih zamenjav v zvezi z izdajatelji državnih vrednostnih papirjev.
(13)
Poleg ureditve preglednosti, določene v tej uredbi, bi morala Komisija v okviru revizije Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov (5) preučiti, ali bi vključitev informacij o prodaji na kratko v transakcijska poročila, ki jih investicijska podjetja posredujejo pristojnim organom, pomenila koristne dodatne informacije, ki bi pristojnim organom omogočale spremljanje ravni prodaje na kratko.
(14)
Nakup instrumenta zamenjave kreditnega tveganja brez dolge pozicije v osnovnih državnih vrednostnih papirjih ali v sredstvih, portfelju sredstev, finančnih obveznostih ali finančnih pogodbah, katerih vrednost je v korelaciji z vrednostjo državnega vrednostnega papirja, je lahko z ekonomskega vidika enak sprejetju kratke pozicije v osnovnem dolžniškem instrumentu. Zato bi bilo treba v izračun neto kratke pozicije v državnih vrednostnih papirjih vključiti posle kreditnih zamenjav v zvezi s finančno obveznostjo izdajatelja državnih vrednostnih papirjev. Pozicijo v poslu kreditne zamenjave bi bilo treba upoštevati tako za namen določanja, ali ima fizična ali pravna oseba znatno neto kratko pozicijo v državnih vrednostnih papirjih, ki jo je treba priglasiti pristojnemu organu, in, kadar pristojni organ odloži omejitve za transakcije nekritih poslov kreditnih zamenjave, za namen določanja znatne nekrite pozicije v poslu kreditne zamenjave v zvezi z izdajateljem državnega vrednostnega papirja, ki jo je treba priglasiti pristojnemu organu.
(15)
Za zagotovitev stalnega spremljanja pozicij bi morala ureditev preglednosti vključevati tudi priglasitev ali razkritje, kadar sprememba v neto kratki poziciji privede do prekoračitve določenih pragov ali padca pod te pragove.
(16)
Da bo ureditev preglednosti učinkovita, je pomembno, da se uporablja ne glede na to, kje ima fizična ali pravna oseba - ki ima sicer znatno neto kratko pozicijo v družbi, katere delnice so uvrščene v trgovanje na mestu trgovanja v Uniji, ali neto kratko pozicijo v državnih vrednostnih papirjih, ki jih izda država članica ali Unija - prebivališče ali sedež, tudi če je to v tretji državi.
(17)
Opredelitev prodaje na kratko ne bi smela vključevati dogovora o začasni prodaji med dvema strankama, pri kateri ena stranka drugi proda vrednostni papir po dogovorjeni ceni z obvezo, da bo vrednostni papir pozneje ponovno odkupila po drugačni dogovorjeni ceni, ali pogodbe o izvedenem finančnem instrumentu, pri kateri je dogovorjeno, da bodo vrednostni papirji prodani po dogovorjeni ceni nekoč v prihodnosti. Opredelitev ne bi smela vključevati prenosa vrednostnih papirjev na podlagi dogovora o posojanju vrednostnih papirjev.
(18)
Nekrita prodaja na kratko delnic in državnih vrednostnih papirjev se včasih obravnava kot dejavnik, ki povečuje potencialno tveganje nezmožnosti poravnave in nestanovitnosti. Primerno je, da se takšna tveganja zmanjšajo s sorazmernimi omejitvami nekrite prodaje na kratko takšnih instrumentov. Pri podrobnih omejitvah bi bilo treba upoštevati različne ureditve, ki se trenutno uporabljajo za krito prodajo na kratko. Te vključujejo na primer ločen dogovor o začasni prodaji, na podlagi katerega oseba, ki je izvedla prodajo na kratko vrednostnega papirja, ponovno odkupi enakovreden vrednostni papir, in sicer dovolj zgodaj, da se omogoči poravnava transakcije prodaje na kratko ter vključijo tudi dogovori o zavarovanju, če je uporabniku zavarovanja omogočeno, da z vrednostnim papirjem poravna transakcijo prodaje na kratko. Dodatni primeri so: nove izdaje delnic (ponudbe) družb za obstoječe delničarje, bazeni za posojanje in dogovori o začasni prodaji, ki jih zagotavljajo na primer mesta trgovanja, sistemi kliringa ali centralne banke.
(19)
Pri nekriti prodaji na kratko delnic mora fizična ali pravna oseba s tretjo osebo skleniti dogovor, s katerim navedena tretja oseba potrdi, da je delnica na voljo, kar pomeni, da tretja oseba zagotovi, da bo delnica na voljo za poravnavo ob roku. Za tako potrditev je potrebno, da temelji na ukrepih, ki jih sprejme navedena tretja oseba, zato da bo fizična ali pravna oseba upravičeno lahko pričakovala, da bo poravnavo mogoče izvesti ob roku. Taki ukrepi vključujejo dodelitev delnice za izposojo ali nakup s strani tretje osebe, tako da je poravnavo mogoče izvesti ob roku. Da bi bila prodaja na kratko krita z nakupom delnice v istem dnevu, bi morali to vključevati potrditev tretje osebe, da meni, da si je delnice mogoče zlahka izposoditi ali jih kupiti. ESMA bi moral pri določanju ukrepov, ki so potrebni za upravičeno pričakovanje, da bo poravnavo mogoče izvesti ob roku, upoštevati likvidnost delnic, zlasti raven prometa in lahkoto, s katero se nakup, prodaja ali izposoja odvija z minimalnim učinkom na trg.
(20)
V zvezi z nekrito prodajo na kratko državnih vrednostnih papirjev bi se lahko dejstvo, da bo prodaja na kratko krita z nakupom državnega vrednostnega papirja v istem dnevu, štelo kot primer upravičenega pričakovanja, da bo poravnavo mogoče izvesti ob roku.
(21)
Posli zamenjav kreditnega tveganja državnih vrednostnih papirjev bi morali temeljiti na načelu interesa, ki ga je mogoče zavarovati, obenem pa bi bilo treba priznati, da lahko poleg lastništva obveznic obstajajo še drugi interesi v zvezi z izdajateljem državnega vrednostnega papirja. Taki interesi vključujejo varovanje pred tveganjem plačilne nesposobnosti izdajatelja državnega vrednostnega papirja, kadar ima fizična ali pravna oseba dolgo pozicijo v državnih vrednostnih papirjih tega izdajatelja, ali varovanje pred tveganjem zmanjšanja vrednosti državnega vrednostnega papirja, če ima fizična ali pravna oseba premoženje ali obveznosti, ki se nanašajo na subjekte javnega ali zasebnega sektorja v zadevni državi članici in katerih vrednost je v korelaciji z vrednostjo državnega vrednostnega papirja. Tako premoženje bi, med drugim, moralo vključevati finančne pogodbe, portfelj sredstev ali finančnih obveznosti, pa tudi transakcije z obrestno ali valutno zamenjavo, za katere se uporabi posel zamenjave kreditnega tveganja državnih vrednostnih papirjev kot orodje upravljanja tveganja nasprotne stranke za varovanje pred izpostavljenostjo pri finančnih in zunanjetrgovinskih pogodbah. Nobena pozicija ali portfelj pozicij, uporabljen v okviru varovanja pred izpostavljenostjo pri državnemu dolgu, se ne bi smela šteti kot nekrita pozicija v poslih zamenjave kreditnega tveganja državnih vrednostnih papirjev. To zajema vsako izpostavljenost centralni, regionalni ali lokalni upravi, subjektom javnega sektorja ali izpostavljenost, za katero jamči kateri koli omenjeni subjekt. Poleg tega bi morala biti vključena tudi izpostavljenost subjektom javnega sektorja v zadevni državi članici. V tem okviru bi bilo treba upoštevati vsako izpostavljenost, vključno s posojili, kreditnim tveganjem nasprotne stranke (vključno z morebitno izpostavljenostjo, za katero je potreben regulatorni kapital), terjatve in jamstva. To vključuje tudi posredno izpostavljenost kateremu koli omenjenemu subjektu, ki med drugim nastane zaradi izpostavljenosti indeksom, skladom ali pravnim osebam s posebnim namenom listinjenja.
(22)
Ker bi lahko vstop v posel zamenjave kreditnega tveganja državnih vrednostnih papirjev brez osnovne izpostavljenosti tveganju zmanjšanja vrednosti državnih vrednostnih papirjev negativno vplival na stabilnost trgov državnih vrednostnih papirjev, bi bilo treba fizičnim ali pravnim osebam prepovedati sklepanje takih nekritih pozicij v poslih zamenjav kreditnega tveganja. Vendar bi moralo biti pristojnim organom omogočeno, da ob prvih začetnih znakih, da trg državnih vrednostnih papirjev ne deluje pravilno, začasno odpravijo tako omejitev. Taka začasna ukinitev omejitve pristojnega organa, bi morala temeljiti na utemeljenih razlogih po analizi kazalnikov, določenih v tej uredbi. Pristojnim organom bi morala biti tudi omogočena uporaba dodatnih kazalnikov.
(23)
Primerno je tudi vključiti zahteve za centralne nasprotne stranke v zvezi s postopki kritnega nakupa in globami za neizvedene poravnave transakcij z delnicami. Osnovni standardi discipline pri poravnavi bi se morali določiti z zahtevami glede postopkov kritnega nakupa in pozne poravnave. Zahteve v zvezi s kritnim nakupom in nalaganjem denarnih kazni bi morale biti dovolj prožne, da bi se centralna nasprotna stranka, ki je odgovorna za vzpostavitev takšnih postopkov, lahko zanesla na to, da bo kakšen drug udeleženec na trgu operativno izvedel kritni nakup oziroma naložil globo. Vendar je za pravilno delovanje finančnih trgov bistveno, da se širši vidiki discipline pri poravnavi uredijo v horizontalnem zakonodajnem predlogu.
(24)
Ukrepi v zvezi z državnimi vrednostnimi papirji in posli zamenjav kreditnega tveganja državnih vrednostnih papirjev, vključno z ukrepi za večjo preglednost in omejitvami za nekrito prodajo na kratko, bi morali določati zahteve, ki so sorazmerne ter hkrati preprečujejo negativni učinek na likvidnost trgov državnih obveznic in začasnih prodaj državnih obveznic.
(25)
Delnice se vse bolj uvrščajo v trgovanje na različnih mestih trgovanja znotraj in v tretjih državah. Na mesta trgovanja v Uniji so v trgovanje uvrščene tudi delnice številnih velikih družb s sedežem v tretjih državah. Zaradi učinkovitosti je primerno, da se vrednostni papirji izvzamejo iz nekaterih zahtev po priglasitvi in razkritju, če je njihovo glavno mesto trgovanja v tretji državi.
(26)
Dejavnosti vzdrževanja trga imajo ključno vlogo pri zagotavljanju likvidnosti na trgih v Uniji, vzdrževalci trga pa morajo za opravljanje te naloge sprejemati kratke pozicije. Uvedba zahtev za te dejavnosti bi lahko močno omejila zmožnost trgov za zagotavljanje likvidnosti in imela velik negativen učinek na učinkovitost trgov Unije. Poleg tega se od vzdrževalcev trga ne bi pričakovalo, da sprejemajo znatne kratke pozicije, razen za zelo kratka obdobja. Zato je primerno, da se fizične ali pravne osebe, ki so vključene v take dejavnosti, izvzamejo iz zahtev, ki bi lahko zmanjšale njihovo sposobnost izvajanja take funkcije in torej negativno vplivale na trge Unije. Da bodo takšne zahteve zajele tudi enakovredne subjekte iz tretjih držav, je treba uvesti postopek za presojo enakovrednosti trgov tretjih držav. Izjema bi morala veljati za različne vrste dejavnosti vzdrževanja trga, vendar ne za trgovanje za lastni račun. Prav tako je primerno, da se izvzamejo nekatere dejavnosti na primarnem trgu, na primer dejavnosti, povezane z državnimi vrednostnimi papirji in stabilizacijskimi shemami, saj so to pomembne dejavnosti, ki podpirajo učinkovito delovanje trgov. Pristojne organe bi bilo treba obvestiti o uporabi izjem in jih pooblastiti, da fizični ali pravni osebi prepovejo uporabo izjeme, če ne izpolnjuje zadevnih meril za to. Pristojni organi bi morali imeti tudi možnost, da od fizične ali pravne osebe zahtevajo informacije in s tem spremljajo uporabo izjeme.
(27)
V primeru neugodnega razvoja dogodkov, ki bi resno ogrozil finančno stabilnost ali tržno zaupanje v državi članici ali Uniji, bi morali pristojni organi razpolagati s pooblastili za posredovanje, na podlagi katerih lahko zahtevajo dodatno preglednost ali začasno omejijo prodajo na kratko, posle kreditnih zamenjav ali druge transakcije, da se prepreči nenadzorovan padec cene finančnega instrumenta. Taki ukrepi so lahko nujni zaradi različnih neugodnih dogodkov ali neugodnega razvoja dogodkov, ki ne vključuje samo finančnih ali ekonomskih dogodkov, ampak tudi na primer naravne nesreče ali teroristična dejanja. Poleg tega se lahko zgodi, da se neugodni dogodki ali neugoden razvoj dogodkov, ki zahteva ukrepanje, pojavijo le v eni državi članici in nimajo čezmejnih učinkov. Takšna pooblastila morajo biti dovolj prožna, da lahko pristojni organi obvladajo vrsto različnih izjemnih razmer. Pristojni organi bi morali pri sprejemanju takšnih ukrepov ustrezno upoštevati načelo sorazmernosti.
(28)
Ker ta uredba obravnava le omejitve prodaje na kratko in poslov kreditnih zamenjav za preprečitev nenadzorovanega padca cene finančnih instrumentov, bi bilo potrebo po drugih vrstah omejitev, kot so omejitve pozicij ali omejitve produktov, ki lahko povzročijo resno zaskrbljenost glede varstva vlagateljev, primerneje obravnavati v okviru Komisijine revizije Direktive 2004/39/ES.
(29)
Čeprav so pristojni organi navadno najprimernejši za spremljanje razmer na trgu in prvo odzivanje na neugoden dogodek ali razvoj dogodkov, saj odločajo, ali je finančna stabilnost ali tržno zaupanje resno ogroženo in ali so potrebni ukrepi za rešitev takšnega položaja, bi morala biti pooblastila v zvezi s tem ter pogoji in postopki za njihovo uporabo čim bolj usklajeni.
(30)
V primeru znatnega padca cene finančnega instrumenta na mestu trgovanja bi moral imeti pristojni organ tudi možnost, da začasno omeji prodajo na kratko zadevnega finančnega instrumenta na tem mestu, ki sodi v njegovo jurisdikcijo, ali zahtevati, da ESMA omeji takšno prodajo na kratko v drugih jurisdikcijah z namenom hitrega ukrepanja ter tako za kratko obdobje prepreči nenadzorovan padec cene zadevnega instrumenta. Pristojni organ bi moral biti tudi dolžan ESMA obvestiti o taki odločitvi, tako da lahko ESMA nemudoma obvesti pristojne organe drugih držav članic z mesti trgovanja, na katerih se trguje z istim instrumentom, uskladi sprejemanje ukrepov v teh državah članicah in jim po potrebi pomaga pri doseganju sporazuma ali pa sam sprejme odločitev v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1095/2010.
(31)
Če neugoden dogodek ali razvoj dogodkov zajema več kot eno državo članico ali ima druge čezmejne učinke, denimo v primeru, ko je finančni instrument uvrščen v trgovanje na različnih mestih trgovanja v več državah članicah, je tesno posvetovanje in sodelovanje med pristojnimi organi bistvenega pomena. ESMA bi moral imeti v takšnih razmerah ključno usklajevalno vlogo in bi moral zagotavljati dosledno delovanje pristojnih organov. Pri opravljanju te funkcije mu bo pomagalo dejstvo, da je ESMA sestavljen iz predstavnikov pristojnih organov. Poleg tega, bi morali biti pristojni organi pristojni sprejemati ukrepe, kadar imajo interes posredovati.
(32)
ESMA bi moral poleg usklajevanja ukrepov pristojnih organov zagotoviti tudi, da pristojni organi sprejmejo ukrepe samo, če je to nujno in sorazmerno. ESMA bi moral biti zmožen pristojnim organom predložiti mnenja glede uporabe pooblastil za posredovanje.
(33)
Čeprav so pristojni organi navadno najprimernejši za spremljanje razmer na trgu in hitro odzivanje na neugoden dogodek ali razvoj dogodkov, bi moral biti tudi ESMA pooblaščen, za sprejetje ukrepov, če prodaja na kratko in druge povezane dejavnosti ogrožajo pravilno delovanje in integriteto finančnih trgov ali stabilnost celotnega finančnega sistema v Uniji ali njegovega dela, če obstajajo čezmejni učinki in pristojni organi niso sprejeli zadostnih ukrepov za odpravo ogroženosti. Kadar bi lahko ukrep imel učinke, ki presegajo finančne trge, kot se lahko zgodi pri izvedenih finančnih instrumentih na blago, ki se uporabljajo za varovanje fizičnih pozicij, bi se moral ESMA, kadar je le mogoče, posvetovati z Evropskim odborom za sistemska tveganja (ESRB), ustanovljenim z Uredbo (EU) št. 1092/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o makrobonitetnem nadzoru nad finančnim sistemom Evropske unije in ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja (6) in drugimi zadevnimi organi.
(34)
Pooblastila ESMA v skladu s to uredbo, da omeji prodajo na kratko in druge povezane dejavnosti v izjemnih razmerah, so oblikovana v skladu s členom 9(5) Uredbe (EU) št. 1095/2010. Ta pooblastila ne bi smela posegati v njegova pooblastila v izrednih razmerah v skladu s členom 18 Uredbe (EU) št. 1095/2010. ESMA bi moral biti zlasti pooblaščen za sprejemanje posameznih sklepov, v skladu s katerimi morajo pristojni organi sprejeti ukrepe, ali posameznih sklepov, naslovljenih na udeležence na finančnem trgu na podlagi člena 18 Uredbe (EU) št. 1095/2010.
(35)
Sklicevanja v tej uredbi na člena 18 in 38 Uredbe (EU) št. 1095/2010 so pojasnjevalnega značaja. Navedena člena se uporabljata tudi brez takega sklicevanja.
(36)
Pooblastila za posredovanje, ki jih imajo pristojni organi in ESMA, da omejijo prodajo na kratko, posle kreditnih zamenjav in druge transakcije, bi morala biti samo začasna ter se izvajati samo v obdobju in obsegu, ki so potrebna za odpravo določene grožnje.
(37)
Zaradi posebnih tveganj, ki lahko nastanejo pri poslih kreditnih zamenjav, morajo pristojni organi te transakcije skrbno spremljati. Pristojni organi bi morali biti zlasti pooblaščeni, da v izjemnih primerih od fizičnih ali pravnih oseb, ki vstopajo v take transakcije, zahtevajo informacijo o namenu takšnega posla.
(38)
ESMA bi moralo biti dodeljeno pooblastilo, da izvaja preiskave v zvezi z zadevo ali prakso, povezano s prodajo na kratko ali posli kreditnih zamenjav, da presodi, ali ta zadeva oziroma praksa morebiti ogroža finančno stabilnost ali tržno zaupanje. Če ESMA izvede tako preiskavo, bi moral objaviti poročilo z ugotovitvami.
(39)
Ker se nekatere določbe te uredbe uporabljajo za fizične ali pravne osebe in dejavnosti v tretjih državah, je potrebno da sodelovanje med pristojni organi in nadzorni organi v tretjih državah v določenih primerih sodelujejo. Pristojni organi bi zato morali skleniti dogovore z nadzornimi organi v tretjih državah. ESMA bi moral usklajevati oblikovanje takšnih dogovorov o sodelovanju in izmenjavo informacij, ki jih predložijo tretje države, med pristojnimi organi.
(40)
Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki jih priznavata zlasti Pogodba o delovanju Evropske unije (PDEU) in Listina Evropske unije o temeljnih pravicah (Listina), zlasti pravico do varstva osebnih podatkov iz člena 16 PDEU in členu 8 Listine. Preglednost v zvezi z znatnimi neto kratkimi pozicijami, vključno z javnim razkritjem ob preseganju določene mejne vrednosti, kakor je predvideno v tej uredbi, je potrebna zlasti zaradi stabilnosti finančnih trgov in varstva vlagateljev. Takšna preglednost bo regulatornim organom omogočila, da spremljajo uporabo prodaje na kratko v povezavi z nezakonitimi strategijami in njihovim učinkom prodaje na kratko na pravilno delovanje trgov. Poleg tega bi lahko takšna preglednost pomagala zmanjšati asimetrijo informacij in hkrati zagotavljala, da so vsi udeleženci na trgu ustrezno obveščeni o tem, v kolikšnem obsegu prodaja na kratko vpliva na cene. Vsaka izmenjava ali prenos informacij med pristojnimi organi bi morala biti v skladu s pravili o prenosu osebnih podatkov iz Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (7). Vsaka izmenjava ali prenos informacij s strani ESMA bi moral biti v skladu s pravili o prenosu osebnih podatkov iz Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (8); ta pravila bi se morala dosledno uporabljati za obdelavo osebnih podatkov za namene te uredbe.
(41)
Države članice bi morale ob upoštevanju načel iz sporočila Komisije o okrepitvi sistemov sankcij v sektorju finančnih storitev in pravnih aktov Unije, sprejetih na podlagi izsledkov navedenega sporočila, določiti pravila glede kazni in administrativnih ukrepov, ki se uporabljajo za kršitve določb te uredbe, in zagotoviti, da se izvajajo. Te kazni in administrativni ukrepi, bi morali biti učinkovite, sorazmerni in odvračilni. Temeljiti bi morali na smernicah, ki jih je sprejel ESMA za spodbujanje konvergence in medsektorske usklajenosti sistemov kazni v finančnem sektorju.
(42)
Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (9). Komisija bi morala Evropski parlament obveščati o napredku glede sklepov, ki določajo enakovrednost pravnih in nadzornih okvirov tretjih držav z zahtevami te uredbe.
(43)
Na Komisijo bi bilo treba v skladu s členom 290 PDEU prenesti pooblastila za sprejemanje delegiranih aktov v zvezi s podrobnostmi izračuna kratkih pozicij, kadar ima fizična ali pravna oseba nekrito pozicijo v poslih kreditnih zamenjav, s pragi za priglasitev ali razkritje ter z dodatnimi opredelitvami meril in dejavnikov za določanje v katerih primerih neugoden dogodek ali razvoj resno ogroža finančno stabilnost ali tržno zaupanje v državi članici ali Uniji. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov ustreznih institucij, organov in agencij, kadar je to primerno. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način.
(44)
Komisija bi morala Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti poročilo o primernosti predvidenih pragov za priglasitev in javno razkritje, o izvajanju omejitev in zahtev v zvezi s preglednostjo neto kratkih pozicij ter o smotrnosti kakšnih drugih omejitev ali pogojev v zvezi s prodajo na kratko in posli kreditnih zamenjav.
(45)
Ker ciljev te uredbe države članice ne morejo zadovoljivo doseči, čeprav so pristojni organi primernejši za spremljanje razvoja na trgu in ga bolje poznajo, se lahko celoten učinek težav, povezanih s prodajo na kratko in posli kreditnih zamenjav, v celoti zajame samo na ravni Unije, in je zato cilje te uredbe mogoče bolje doseči na ravni Unije, ki lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje teh ciljev.
(46)
Ker so nekatere države članice že uvedle omejitve prodaje na kratko in ker ta uredba predvideva delegirane akte in zavezujoče tehnične standarde, ki bi morali biti sprejeti preden bi se lahko ustrezno uporabljala, bi bilo treba predvideti dovolj dolgo prehodno obdobje. Ker je bistvenega pomena, da se pred 1. novembrom 2012 natančno določi ključne nebistveni elementi, ki bodo zagotovili usklajenost udeležencev na trgu s to uredbo in izvajanje s strani pristojnih organov, je pred tem datumom potrebno Komisiji zagotoviti tudi sredstva za sprejete tehničnih standardov in delegiranih aktov -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
POGLAVJE I
SPLOŠNE DOLOČBE
Člen 1
Področje uporabe
1. Ta uredba se uporablja za:
(a)
finančne instrumente, v smislu točke (a) člena 2(1), ki so uvrščeni v trgovanje na mestu trgovanja v Uniji, vključno z instrumenti, s katerimi se trguje zunaj mesta trgovanja;
(b)
izvedene finančne instrumente iz točk (4) do (10) oddelka C Priloge I k Direktivi 2004/39/ES, ki so povezani s finančnim instrumentom iz točke (a) ali z izdajateljem finančnega instrumenta, vključno z izvedenimi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje zunaj mesta trgovanja;
(c)
dolžniške instrumente, ki jih izda država članica ali Unija, in izvedene finančne instrumente iz točk (4) do (10) oddelka C Priloge I k Direktivi 2004/39/ES, ki so povezani z dolžniškimi instrumenti, ki jih izda država članica ali Unija, ali se nanje sklicujejo.
2. Členi 18, 20 ter 23 do 30 se uporabljajo za vse finančne instrumente v smislu točke (a) člena 2(1).
Člen 2
Opredelitve pojmov
1. Za namene te uredbe se uporabljajo naslednje opredelitve:
(a)
„finančni instrument“ pomeni kateri koli instrument iz oddelka C Priloge I k Direktivi 2004/39/ES;
(b)
„prodaja na kratko“ v zvezi z delnico ali dolžniškim instrumentom pomeni vsakršno prodajo delnice ali dolžniškega instrumenta, ki ga prodajalec v času sklenitve dogovora o prodaji ne poseduje, vključno s prodajo, pri kateri si je prodajalec v času sklenitve dogovora o prodaji delnico ali dolžniški instrument izposodil ali se dogovoril o njeni oziroma njegovi izposoji za izročitev ob poravnavi, kar ne vključuje:
(i)
prodaje s strani ene ali druge stranke v okviru dogovora o začasni prodaji, pri katerem ena stranka privoli, da bo drugi prodala vrednostni papir po določeni ceni, druga pa se zaveže, da ji bo vrednostni papir pozneje prodala po drugačno določeni ceni;
(ii)
prenosa vrednostnih papirjev na podlagi dogovora o posojanju vrednostnih papirjev, ali
(iii)
sklenitve standardizirane terminske pogodbe ali druge pogodbe o izvedenem finančnem instrumentu, pri kateri je dogovorjeno, da bodo vrednostni papirji prodani po določeni ceni nekoč v prihodnosti;
(c)
„posel kreditne zamenjave“ pomeni pogodbo o izvedenem finančnem instrumentu, pri kateri ena stranka drugi stranki plača pristojbino v zameno za plačilo ali drugo korist v primeru kreditnega dogodka v zvezi z referenčnim subjektom in katere koli druge neizpolnitve obveznosti, povezane s pogodbo o izvedenem finančnem instrumentu, ki ima podobni ekonomski učinek;
(d)
„izdajatelj državnega vrednostnega papirja“ pomeni katerega od naslednjih subjektov, ki izdajo dolžniški instrument:
(i)
Unijo;
(ii)
državo članico, vključno s katerim koli vladnim oddelkom, agencijo ali pravno osebo s posebnim namenom listinjenja;
(iii)
v primeru zvezne države članice, eno izmed zveznih enot;
(iv)
pravno osebo s posebnim namenom listinjenja za več držav članic;
(v)
mednarodno finančno institucijo, ki jo ustanovita dve ali več držav članic za zbiranje financiranja in zagotavljanje finančne pomoči njenim članom, ki jih prizadenejo ali jim grozijo hude finančne težave, ali
(vi)
Evropsko investicijsko banko;
(e)
„posel kreditne zamenjave državnega vrednostnega papirja“ pomeni posel kreditne zamenjave, pri katerem se v primeru kreditnega dogodka ali neizpolnitve obveznosti v zvezi z izdajateljem državnega vrednostnega papirja izvede plačilo ali druga korist;
(f)
„državni vrednostni papir“ pomeni dolžniški instrument, ki ga izda izdajatelj državnega vrednostnega papirja;
(g)
„izdani državni vrednostni papirji“ pomeni vse državne vrednostne papirje, ki jih izda izdajatelj državnega vrednostnega papirja in ki niso odplačani;
(h)
„izdani kapital“ v zvezi z družbo pomeni celoto navadnih in prednostnih delnic, ki jih izda družba, ne vključuje pa zamenljivih dolžniških vrednostnih papirjev;
(i)
„matična država članica“:
(i)
v zvezi z investicijskim podjetjem v smislu točke 1 člena 4(1) Direktive 2004/39/ES ali reguliranim trgom v smislu točke 14 člena 4(1) Direktive 2004/39/ES, matično državo članico v smislu točke 20 člena 4(1) Direktive 2004/39/ES;
(ii)
v zvezi s kreditnimi institucijami pomeni matično državo članico v smislu točke 7 člena 4 Direktive 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij (10);
(iii)
v zvezi s katerimi koli pravnimi osebami, na katere se ne nanaša točka (i) ali (ii), pomeni državo članico, v kateri ima oseba registrirani sedež, ali državo članico, v kateri ima glavni sedež, če nima registriranega sedeža;
(iv)
v zvezi s fizičnimi osebami pomeni državo članico, v kateri ima oseba glavni sedež, oziroma, če nima glavnega sedeža, državo članico, v kateri ima ta oseba bivališče;
(j)
„ustrezni pristojni organ“:
(i)
v zvezi z državnim vrednostnim papirjem države članice ali državnim vrednostnim papirjem ene od zveznih enot v državi članici z zvezno ureditvijo ali poslom kreditne zamenjave v povezavi z državo članico ali zvezno državo pomeni pristojni organ te države članice;
(ii)
v zvezi z državnim vrednostnim papirjem Unije ali poslom kreditne zamenjave v povezavi z Unijo pomeni pristojni organ jurisdikcije, v katero spada resor, ki je izdal državni vrednostni papir;
(iii)
v zvezi z državnim vrednostnim papirjem več držav članic, ki delujejo prek pravne osebe s posebnim namenom listinjenja, ali poslom kreditne zamenjave v povezavi s tovrstno pravno osebo pomeni pristojni organ jurisdikcije, pod katero je ta pravna oseba ustanovljena;
(iv)
v zvezi z državnim vrednostnim papirjem mednarodne finančne institucije, ki jo ustanovita dve ali več držav članic za zbiranje financiranja in zagotavljanje finančne pomoči njenim članom, ki jih prizadenejo ali jim grozijo hude finančne težave, pomeni pristojni organ jurisdikcije, pod katero je ta mednarodna finančna institucija ustanovljena;
(v)
v zvezi s finančnim instrumentom, ki ni instrument iz točk (i) do (iv), pomeni pristojni organ za ta finančni instrument, kakor je opredeljen v točki (7) člena 2 Uredbe Komisije (ES) št. 1287/2006 (11) in določen v skladu s poglavjem III navedene uredbe;
(vi)
v zvezi s finančnim instrumentom, ki ni zajet v točkah (i) do (v), pomeni pristojni organ države članice, v kateri je bil instrument prvič uvrščen na trgovanje na mestu trgovanja;
(vii)
v zvezi z dolžniškim instrumentom, ki ga izda Evropska investicijska banka, pomeni pristojni organ države članice, v kateri je locirana Evropska investicijska banka;
(k)
„dejavnosti vzdrževanja trga“ pomenijo dejavnosti investicijskega podjetja, kreditne institucije, subjekta iz tretje države ali lokalne družbe, kakor je opredeljena v točki l člena 2(1) Direktive 2004/39/ES, ki je članica mesta trgovanja ali trga v tretji državi, katere pravni in nadzorni okvir je Komisija v skladu s členom 17(2) razglasila za enakovrednega, kadar v zvezi s finančnim instrumentom - ne glede na to, ali se z njim trguje na mestu trgovanja ali zunaj njega - deluje v lastnem imenu in opravlja katero od naslednjih nalog:
(i)
objavlja jasne, istočasne dvosmerne kotacije podobne velikosti po konkurenčnih cenah, tako da je trgu redno in stalno zagotovljena likvidnost;
(ii)
kot del svojega rednega poslovanja izpolnjuje naročila strank ali naročila, ki izhajajo iz zahtev strank za trgovanje;
(iii)
varuje pozicije pred tveganjem, ki nastanejo zaradi opravljanja nalog iz točk (i) in (ii);
(l)
„mesto trgovanja“ pomeni regulirani trg v smislu točke (14) člena 4(1) Direktive 2004/39/ES ali večstranski sistem trgovanja v smislu točke (15) člena 4(1) Direktive 2004/39/ES;
(m)
„glavno mesto trgovanja“ v zvezi z delnico pomeni mesto trgovanja, na katerem je promet s to delnico največji;
(n)
„pooblaščeni primarni trgovec“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki z izdajateljem državnega vrednostnega papirja podpiše dogovor ali ga je uradno priznal kot primarnega trgovca oziroma je v njegovem imenu pridobil uradno priznanje ali dogovor, v skladu s katerim se ta fizična ali pravna oseba obveže, da bo pri dejavnostih na primarnem in sekundarnem trgu v zvezi z dolžniškimi instrumenti, ki jih izda ta izdajatelj, delovala v lastnem imenu;
(o)
„centralna nasprotna stranka“ pomeni pravni subjekt, ki posreduje med nasprotnimi strankami pogodb, s katerimi se trguje na enem ali več finančnih trgih, ter postane kupec za vsakega prodajalca in prodajalec za vsakega kupca in je odgovoren za delovanje sistema kliringa;
(p)
„trgovalni dan“ pomeni trgovalni dan iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1287/2006;
(q)
„promet“ delnice pomeni promet v smislu točke (9) člena 2 Uredbe (ES) št. 1287/2006;
2. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 42 za podrobnejšo opredelitev pojmov iz odstavka 1 tega člena, zlasti natančno opredelitev, kdaj se šteje, da fizična ali pravna oseba poseduje finančni instrument za namene opredelitve prodaje na kratko iz točke (b) odstavka 1.
Člen 3
Kratke in dolge pozicije
1. Za namene te uredbe se za kratko pozicijo v izdanem kapitalu ali izdanem državnem vrednostnem papirju šteje pozicija, ki je posledica:
(a)
kratke prodaje delnice, ki jo je izdala družba, ali dolžniškega instrumenta, ki ga je izdal izdajatelj državnega vrednostnega papirja;
(b)
vstopa v transakcijo, ki ustvari finančni instrument ali je povezana s finančnim instrumentom, ki ni finančni instrument iz točke (a), pri čemer je učinek ali eden od učinkov transakcije, da finančna ali pravna oseba, ki vstopa v transakcijo, v primeru padca cene ali vrednosti delnice ali dolžniškega instrumenta doseže finančno korist.
2. Za namene te uredbe se za dolgo pozicijo v izdanem kapitalu ali izdanem državnem vrednostnem papirju šteje pozicija, ki je posledica:
(a)
posedovanja delnice, ki jo je izdala družba, ali dolžniškega instrumenta, ki ga je izdal izdajatelj državnega vrednostnega papirja,
(b)
vstopa v transakcijo, ki ustvari ali se nanaša na finančni instrument, ki ni finančni instrument iz točke (a), pri čemer je učinek ali eden od učinkov transakcije, da finančna ali pravna oseba, ki vstopa v transakcijo, v primeru povečanja cene ali vrednosti delnice ali dolžniškega instrumenta doseže finančno korist.
3. Za namene odstavkov 1 in 2 izračun kratke ali dolge pozicije, upoštevajoč vse pozicije v neposredni lasti zadevne osebe, vključno z indeksom, košarico vrednostnih papirjev ali deležem v indeksnih investicijskih skladih ali podobnih subjektih, opravi zadevna fizična ali pravna oseba, pri čemer smiselno upošteva javno dostopne informacije o sestavi zadevnega indeksa ali košarice vrednostnih papirjev ali o deležu, ki ga ima zadevni indeksni investicijski sklad ali podoben subjekt. Pri izračunu kratke ali dolge pozicije se ne sme od nikogar zahtevati, da bi moral pri komer koli v realnem času pridobiti informacije o sestavi.
Za namene odstavkov 1 in 2 se pri izračunu kratke ali dolge pozicije v državnem vrednostnem papirju upošteva vsak posel kreditne zamenjave državnih vrednostnih papirjev, povezan z izdajateljem državnega vrednostnega papirja.
4. Za namene te uredbe se pozicija, ki ostane po odbitku dolge pozicije fizične ali pravne osebe v izdanem kapitalu od kratke pozicije te fizične ali pravne osebe v tem kapitalu, šteje za neto kratko pozicijo v izdanem kapitalu zadevne družbe.
5. Za namene te uredbe se pozicija, ki ostane po odbitku dolge pozicije fizične ali pravne osebe v izdanem državnem vrednostnem papirju državnega vrednostnega papirja in dolge pozicije v dolžniških instrumentih izdajatelja, katerih cena ima visoko korelacijo s ceno posameznega državnega vrednostnega papirja, od kratke pozicije te fizične ali pravne osebe v tem državnem vrednostnem papirju, šteje za neto kratko pozicijo v izdanem državnem vrednostnem papirju zadevnega izdajatelja.
6. Izračun za državne vrednostne papirje iz odstavkov 1 do 5 se opravi za vsakega posameznega izdajatelja državnega vrednostnega papirja, tudi če državne vrednostne papirje v imenu izdajatelja izdajo ločeni subjekti.
7. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 42, s katerimi določi:
(a)
kdaj se šteje, da ima fizična ali pravna oseba delnico ali dolžniški instrument za namene odstavka 2;
(b)
kdaj ima fizična ali pravna oseba neto kratko pozicijo za namene odstavkov 4 in 5, ter metodo za izračun te pozicije;
(c)
metodo, ki se uporabi za izračun pozicij v smislu odstavkov 3, 4, in 5, kadar imajo različni subjekti v skupini dolge ali kratke pozicije, ali v zvezi z dejavnostmi upravljanja za ločene sklade.
Za namene točke (c) prvega pododstavka je treba upoštevati metodo izračunavanja, predvsem pa to, ali se v zvezi s posameznim izdajateljem uporabljajo različne naložbene strategije z uporabo ločenih skladov, ki jih upravlja isti upravitelj, ali se v zvezi s posameznim izdajateljem uporablja ista naložbena strategija z uporabo več kot enega sklada in ali se več kot en portfelj znotraj istega subjekta upravlja na diskrecijski podlagi in se za posameznega izdajatelja uporablja ista naložbena strategija.
Člen 4
Nekrita pozicija v poslu kreditnih zamenjav državnih vrednostnih papirjev
1. Za namene te uredbe se šteje, da ima fizična ali pravna oseba nekrito pozicijo v poslu kreditne zamenjave državnih vrednostnih papirjev, kadar ta ni namenjen:
(a)
varovanju pred tveganjem plačilne nesposobnosti izdajatelja, kadar ima fizična ali pravna oseba dolgo pozicijo v državnih vrednostnih papirjih tega izdajatelja, na katere se nanaša posel kreditne zamenjave državnih vrednostnih papirjev, ali
(b)
varovanju pred tveganjem padca vrednosti državnega vrednostnega papirja, kadar ima fizična ali pravna oseba premoženje ali obveznosti, med drugim tudi finančne pogodbe, portfelj sredstev ali finančne obveznosti, katerih vrednost je v korelaciji z vrednostjo državnega dolžniškega instrumenta.
2. Na Komisijo se za namene odstavka 1 tega člena prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 42, s katerimi določi:
(a)
primere, v katerih se transakcija s posli kreditnih zamenjav državnih vrednostnih papirjev šteje za varovanje pred tveganjem plačilne nesposobnosti ali varovanje pred tveganjem zmanjšanja vrednosti državnih vrednostnih papirjev, in metodo, s katero se izračuna nekrita pozicija v poslu kreditnih zamenjav državnih vrednostnih papirjev;
(b)
metodo, ki se uporabi za izračun pozicij, kadar imajo različni subjekti v skupini dolge ali kratke pozicije, ali za dejavnosti upravljanja za ločene sklade.
POGLAVJE II
PREGLEDNOST NETO KRATKIH POZICIJ
Člen 5
Priglasitev znatnih neto kratkih delniških pozicij pristojnim organom
1. Fizična ali pravna oseba, ki ima neto kratko pozicijo v izdanem kapitalu družbe, katere delnice so uvrščene v trgovanje na mestu trgovanja, vsakič, ko pozicija doseže zadevni prag za priglasitev iz odstavka 2 tega člena v skladu s členom 9 ali pade pod ta prag, to priglasi ustreznemu pristojnemu organu.
2. Zadevni prag za priglasitev je 0,2 % izdanega kapitala zadevne družbe in vsak 0,1 % nad tem.
3. Evropski nadzorni organ (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) (ESMA) lahko posreduje Komisiji mnenje o prilagoditvi pragov iz odstavka 2, pri čemer upošteva razvoj dogodkov na finančnih trgih.
4. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 42 ter z njimi spremeni pragove iz odstavka 2 tega člena, ob upoštevanju razvoja dogodkov na finančnih trgih.
Člen 6
Javno razkritje znatnih neto kratkih delniških pozicij
1. Fizična ali pravna oseba, ki ima neto kratko pozicijo v izdanem kapitalu družbe, katere delnice so uvrščene v trgovanje na mestu trgovanja, v skladu s členom 9 javno razkrije podrobnosti o tej poziciji vsakič, ko doseže zadevni prag za objavo iz odstavka 2 tega člena ali pade pod ta prag.
2. Zadevni prag za objavo je 0,5 % izdanega kapitala zadevne družbe in vsak 0,1 % nad tem.
3. ESMA lahko pošlje Komisiji mnenje o prilagoditvi pragov iz odstavka 2, pri čemer upošteva razvoj dogodkov na finančnih trgih.
4. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 42 ter z njimi spremeni pragove iz odstavka 2 tega člena, ob upoštevanju razvoja dogodkov na finančnih trgih.
5. Ta člen ne posega v zakone in druge predpise, sprejete v zvezi s ponudbami za prevzem, združitvami in drugimi transakcijami, ki vplivajo na lastništvo ali kontrolo nad družbami in ki jih urejajo nadzorni organi, imenovani s strani držav članic v skladu s členom 4 Direktive 2004/25/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o ponudbah za prevzem (12), pri katerih je treba razkriti kratke pozicije tako, da to presega zahteve iz tega člena.
Člen 7
Priglasitev znatnih neto kratkih pozicij v državnih vrednostnih papirjih pristojnim organom
1. Fizična ali pravna oseba, ki ima neto kratko pozicijo v zvezi z izdanim državnim vrednostnim papirjem, vsakič, ko ta pozicija doseže prag za priglasitev za tega izdajatelja državnega vrednostnega papirja ali pade pod ta prag, to priglasi ustreznemu pristojnemu organu v skladu s členom 9.
2. Zadevni pragi za priglasitev zajemajo začetni znesek in nato dodatne stopnje v zvezi z vsakim izdajateljem državnega vrednostnega papirja, kakor je določeno v ukrepih, ki jih sprejme Komisija v skladu z odstavkom 3. ESMA objavi na svojem spletnem mestu prage za priglasitev za vse države članice.
3. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 42 s katerimi se določajo zneski in dodatne vsote iz odstavka 2 tega člena.
Komisija:
(a)
zagotovi, da se pragovi določijo na ravni, ki ne zahteva priglasitve pozicij z minimalno vrednostjo;
(b)
upošteva skupno vrednost neporavnanih izdanih državnih vrednostnih papirjev za vsakega izdajatelja ter povprečni obseg pozicij udeležencev na trgu v državnem vrednostnem papirju tega izdajatelja ter
(c)
upošteva likvidnost vsakega trga državnih obveznic.
Člen 8
Priglasitev nekritih pozicij v poslih kreditnih zamenjav državnih vrednostnih papirjev pristojnim organom
Kadar pristojni organ začasno umakne omejitve v skladu s členom 14(2), fizična ali pravna oseba z nekrito pozicijo v poslih kreditnih zamenjav obvesti ustrezni pristojni organ, kadar ta pozicija doseže prag zadevne države članice za priglasitev, opredeljen v skladu s členom 7, ali pade pod ta prag.
Člen 9
Metoda priglasitve in razkritja
1. Pri vsaki priglasitvi ali razkritju v skladu s členom 5, 6, 7 ali 8 se navedejo podatki o identiteti fizične ali pravne osebe, ki ima zadevno pozicijo, velikosti zadevne pozicije in izdajatelju, na katerega se pozicija nanaša, ter datum, na katerega je bila zadevna pozicija ustvarjena, spremenjena ali se je zaprla.
Za namene členov 5, 6, 7 in 8 fizične in pravne osebe, ki posedujejo znatne neto kratke pozicije, pet let vodijo evidenco o bruto pozicijah, ki tvorijo znatno neto kratko pozicijo.
2. Izračun neto kratke pozicije se izvede opolnoči ob koncu trgovalnega dne, na katerega fizična ali pravna oseba pridobi zadevno pozicijo. Ta čas se uporablja za vse transakcije, ne glede na uporabljeno sredstvo trgovanja, vključno s transakcijami, izvedenimi prek ročnega ali avtomatiziranega trgovanja, in ne glede na to, ali je do transakcij prišlo v rednem trgovalnem času. Priglasitev ali razkritje se izvede najpozneje naslednji trgovalni dan ob 15:30. Uri, navedeni v tem odstavku, se izračunata glede na čas v državi članici, kjer je pristojni organ, ki mu je treba priglasiti zadevno pozicijo.
3. Priglasitev informacij ustreznemu pristojnemu organu zagotavlja zaupnost informacij ter vključuje mehanizme za overovitev vira priglasitve.
4. Javno razkritje informacij iz člena 6 se izvede tako, da je zagotovljen hiter in nediskriminatoren dostop do informacij. Navedene informacije se objavijo na centralnem spletnem mestu, ki ga upravlja ali nadzoruje zadevni pristojni organ. Pristojni organi sporočijo naslov tega spletnega mesta ESMA, ki doda na svoje spletno mesto povezavo na vsa tovrstna centralna spletna mesta.
5. Da se zagotovi dosledna uporaba tega člena, ESMA pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov in z njimi opredeli, katere informacije je treba priglasiti za namene odstavka 1.
ESMA navedeni osnutek regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 31. marca 2012.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi od 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.
6. Da se zagotovijo enaki pogoji uporabe odstavka 4, ESMA oblikuje osnutek izvedbenih tehničnih standardov, v katerih se opredelijo načini, kako se lahko informacije razkrijejo javnosti.
ESMA navedeni osnutek izvedbenih tehničnih standardov predloži Komisiji do 31. marca 2012.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010.
Člen 10
Uporaba zahtev v zvezi s priglasitvijo in razkritjem
Zahteve v zvezi s priglasitvijo in razkritjem v skladu s členi 5, 6, 7 in 8 se uporabljajo za fizične ali pravne osebe s sedežem ali bivališčem v Uniji ali v tretji državi.
Člen 11
Informacije, ki se zagotovijo ESMA
1. Pristojni organi ESMA vsako četrtletje predložijo povzetek informacij o neto kratkih pozicijah v izdanem kapitalu in izdanih državnih vrednostnih papirjih ter o nekritih pozicijah v poslih kreditnih zamenjav državnih vrednostnih papirjev, za katere so pristojni organ in prejemajo priglasitve v skladu s členi 5, 7 in 8.
2. ESMA lahko za izvajanje svojih nalog v skladu s to uredbo od ustreznega pristojnega organa kadar koli zahteva dodatne informacije o neto kratkih pozicijah v izdanem kapitalu in izdanih državnih vrednostnih papirjih ali o nekritih pozicijah v poslih kreditnih zamenjav državnih vrednostnih papirjev.
Pristojni organ zahtevane informacije predloži ESMA najpozneje v sedmih koledarskih dneh. Pristojni organ v primeru neugodnih dogodkov ali razvoja, ki bi resno ogrožali finančno stabilnost ali zaupanje v trg v zadevni državi članici ali v drugih državah članicah, ESMA v roku 24 ur zagotovi vse razpoložljive informacije na podlagi zahtev glede priglasitve iz členov 5, 7 in 8.
3. Da se zagotovi dosledna usklajenost tega člena, ESMA pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov in z njimi opredeli, katere informacije je treba priglasiti v skladu z odstavkoma 1 in 2.
ESMA navedeni osnutek regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 31. marca 2012.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi od 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.
4. Da se zagotovijo enotni pogoji uporabe odstavka 1, ESMA oblikuje osnutek izvedbenih tehničnih standardov, v katerih se opredeli oblika informacij, ki jih je treba zagotoviti v skladu z odstavkoma 1 in 2.
ESMA navedeni osnutek izvedbenih tehničnih standardov predloži Komisiji do 31. marca 2012.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010.
POGLAVJE III
NEKRITA PRODAJA NA KRATKO
Člen 12
Omejitve v zvezi z nekrito prodajo na kratko delnic
1. Fizična ali pravna oseba lahko izvede prodajo na kratko delnice, ki je bila uvrščena v trgovanje na mestu trgovanja, samo, kadar je izpolnjen eden od naslednjih pogojev:
(a)
si je fizična ali pravna oseba izposodila delnico ali je predvidela druge ukrepe s podobnim pravnim učinkom;
(b)
je fizična ali pravna oseba sklenila dogovor o izposoji delnice ali ima drug v skladu s pogodbenim ali stvarnim pravom povsem izvršljiv zahtevek za prenos lastništva nad ustreznim številom vrednostnih papirjev iste kategorije, tako da je poravnavo mogoče izvesti ob roku; ali
(c)
je fizična ali pravna oseba od tretje osebe dobila potrditev, da je delnica na voljo in da sprejela ukrepe glede drugih tretjih oseb, ki so potrebni da bo lahko fizična ali pravna oseba upravičeno pričakovala, da bo poravnavo mogoče izvesti ob roku.
2. Da se zagotovijo enaki pogoji uporabe odstavka 1, ESMA pripravi osnutek izvedbenih tehničnih standardov, v katerih določi vrste dogovorov, potrditev in ukrepov, ki ustrezno zagotavljajo, da bo delnica na voljo za poravnavo. ESMA pri določanju ukrepov, ki so potrebni za upravičeno pričakovanje, da bo poravnavo ob roku mogoče izvesti, med drugim upošteva trgovanje zadevnega dne in likvidnost delnic.
ESMA navedeni osnutek izvedbenih tehničnih standardov predloži Komisiji do 31. marca 2012.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010.
Člen 13
Omejitve v zvezi z nekrito prodajo na kratko državnega vrednostnega papirja
1. Fizična ali pravna oseba lahko izvede prodajo na kratko državnega vrednostnega papirja samo, kadar je izpolnjen eden od naslednjih pogojev:
(a)
fizična ali pravna oseba si je izposodila državni vrednostni papir ali je predvidela druge ukrepe s podobnim pravnim učinkom;
(b)
fizična ali pravna oseba je sklenila dogovor o izposoji državnega vrednostnega papirja ali ima drug v skladu s pogodbenim ali stvarnim pravom povsem izvršljiv zahtevek za prenos lastništva nad ustreznim številom vrednostnih papirjev iste kategorije, tako da je poravnavo mogoče izvesti ob roku;
(c)
fizična ali pravna oseba je od tretje osebe dobila potrditev, da je državni vrednostni papir na voljo, ali lahko kako drugače upravičeno pričakuje, da bo poravnavo mogoče izvesti ob roku.
2. Omejitve iz odstavka 1 ne veljajo, če je transakcija namenjena varovanju dolge pozicije v dolžniških instrumentih izdajatelja, katerih cena ima visoko korelacijo s ceno določenega državnega vrednostnega papirja.
3. Kadar likvidnost državnega vrednostnega papirja pade pod prag, določen v skladu z metodologijo iz odstavka 4, lahko ustrezni pristojni organ začasno odloži omejitve iz odstavka 1. Ustrezni pristojni organ pred odložitvijo teh omejitev ESMA in drugim pristojnim organom priglasi predlagano odložitev.
Odložitev velja najprej šest mesecev od datuma objave na spletnem mestu ustreznega pristojnega organa. Če so razlogi za odložitev še vedno uporabni, se lahko odložitev podaljša za obdobja, ki ne presegajo šest mesecev. Če se odložitev do konce začetnega obdobja ali do konca obnovitvenega obdobja ne podaljša, samodejno preneha veljati.
ESMA v roku 24 ur po priglasitvi ustreznega pristojnega organa izda mnenje na podlagi odstavka 4 glede vsakršne priglašene odložitve ali njenega podaljšanja. Mnenje se objavi na spletnem mestu ESMA.
4. Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 42, v katerih opredeli parametre in metode za izračun praga likvidnosti iz odstavka 3 tega člena v zvezi z izdanim državnim vrednostnim papirjem.
Parametri in metode, s katerimi države članice izračunajo prag, se določijo tako, da doseženi prag pomeni znaten padec glede na povprečno stopnjo likvidnosti za zadevni državni vrednostni papir.
Ta prag se opredeli na podlagi objektivih meril, specifičnih za zadevni trg državnih vrednostnih papirjev, vključno s celotno vrednostjo neporavnanega izdanega državnega vrednostnega papirja za vsakega izdajatelja.
5. Da se zagotovijo enaki pogoji uporabe odstavka 1, lahko ESMA pripravi osnutek izvedbenih tehničnih standardov, v katerih določi vrste dogovorov ali potrditev, ki ustrezno zagotavljajo, da bo državni vrednostni papir na voljo za poravnavo. ESMA zlasti upošteva potrebo po ohranitvi likvidnosti trgov, zlasti trgov državnih obveznic in začasnih prodaj državnih obveznic
ESMA navedeni osnutek izvedbenih tehničnih standardov predloži Komisiji do 31. marca 2012.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010.
Člen 14
Omejitve nekritih poslov kreditnih zamenjav državnih vrednostnih papirjev
1. Fizična ali pravna oseba lahko sklepa posle kreditnih zamenjav državnih vrednostnih papirjev samo, če ta posel ne povzroči nekrite pozicije v poslu kreditne zamenjave državnih vrednostnih papirjev, kakor je navedeno v členu 4.
2. Pristojni organ lahko odloži omejitve iz odstavka 1, če ima utemeljene razloge, da njegov trg državnih vrednostnih papirjev ne deluje pravilno in da bi lahko takšne omejitve negativno vplivale na trg s posli kreditnih zamenjav državnih vrednostnih papirjev, zlasti s povečanjem stroškov izposoje za izdajatelje državnih vrednostnih papirjev ali z vplivanjem na njihovo zmožnost, da izdajo nove vrednostne papirje. Ti razlogi temeljijo na naslednjih kazalnikih:
(a)
visoka ali rastoča obrestna mera državnega vrednostnega papirja;
(b)
povečanje razponov obrestnih mer državnega vrednostnega papirja glede na državni vrednostni papir drugih izdajateljev;
(c)
povečanje razponov poslov kreditnih zamenjav državnih vrednostnih papirjev glede na lastno krivuljo in glede na druge izdajatelje državnih vrednostnih papirjev;
(d)
pravočasna vrnitev cene državnega vrednostnega papirja na njegovo prvotno uravnoteženo vrednost po obsežnem trgovanju;
(e)
zneski državnega vrednostnega papirja, s katerimi se lahko trguje.
Pristojni organ lahko poleg kazalnikov iz točk od (a) do (e) iz prvega pododstavka uporablja tudi druge kazalnike.
Ustrezni pristojni organ pred odložitvijo omejitev iz tega člena ESMA in drugim pristojnim organom priglasi predlagano odložitev in razloge, na katerih temelji.
Odložitev velja najprej največ dvanajst mesecev od datuma objave na spletnem mestu ustreznega pristojnega organa. Če so razlogi za odložitev še vedno uporabni, se lahko odložitev podaljša za obdobja, ki ne presegajo šest mesecev. Če se odložitev po začetnem obdobju ali obnovitvenem obdobju ne podaljša, samodejno preneha veljati.
ESMA v roku 24 ur po priglasitvi ustreznega pristojnega organa izda mnenje o nameravani odložitvi ali njenem podaljšanju ne glede na to, ali je pristojni organ odložitev utemeljil na podlagi kazalnikov iz točk od (a) do (e) prvega pododstavka ali drugih kazalnikov. Če nameravana odložitev ali njeno podaljšanje temelji na drugem pododstavku, v to mnenje vključi tudi oceno kazalnikov, ki jih je uporabil pristojni organ. Mnenje se objavi na spletnem mestu ESMA.
Člen 15
Postopki kritnega nakupa
1. Centralna nasprotna stranka v državi članici, ki zagotavlja storitve kliringa za delnice, zagotovi, da so vzpostavljeni postopki, ki izpolnjujejo vse naslednje zahteve:
(a)
kadar fizična ali pravna oseba, ki proda delnice, ne more izročiti delnic za poravnavo v štirih delovnih dneh od dneva, ko se zahteva poravnava, se samodejno sprožijo postopki za kritni nakup delnic in tako zagotovi izročitev za poravnavo;
(b)
kadar kritni nakup delnic za izročitev ni mogoč, se kupcu plača znesek, katerega višina se izračuna na podlagi vrednosti delnic, ki naj bi se izročile, na datum izročitve, povečano za znesek izgube kupca, nastale zaradi nezmožnosti poravnave; in
(c)
kadar fizična ali pravna oseba ne izvede poravnave, povrne vse zneske, plačane v skladu s točkama (a) in (b).
2. Centralna nasprotna stranka v državi članici, ki zagotavlja storitve kliringa za delnice, zagotovi, da so vzpostavljeni postopki, ki zagotavljajo, da mora fizična ali pravna oseba, ki proda delnice in ni zmožna izročiti delnic za poravnavo do datuma, ko se zahteva poravnava, dnevno plačati za vsak dan, ko ne more izvesti poravnave.
Dnevna plačila morajo biti dovolj visoka, da imajo odvračilen učinek na fizične ali pravne osebe, ki ne izvedejo poravnave.
POGLAVJE IV
IZJEME
Člen 16
Izjema, kadar je glavno mesto trgovanja v tretji državi
1. Členi 5, 6, 12 in 15 se ne uporabljajo za delnice družbe, ki so uvrščene v trgovanje na mestu trgovanja v Uniji, če je njihovo glavno mesto trgovanja v tretji državi.
2. Ustrezni pristojni organ za delnice družbe, s katerimi se trguje na mestu trgovanja v Uniji in na mestu trgovanja v tretji državi, vsaj vsaki dve leti določi, ali je glavno mesto trgovanja zadevnih delnice v tretji državi.
Zadevni pristojni organ priglasi ESMA vse delnice, za katere je bilo ugotovljeno, da je njihovo glavno mesto trgovanja v tretji državi.
ESMA vsaki dve leti objavi seznam delnic, katerih glavno mesto trgovanja je v tretji državi. Seznam velja dve leti.
3. Da se zagotovi dosledna uporaba tega člena, ESMA pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov, v katerih opredeli metodo za izračun prometa, na podlagi katerega se določi glavno mesto trgovanja delnice.
ESMA navedeni osnutek regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 31. marca 2012.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.
4. Da se zagotovijo enaki pogoji uporabe odstavkov 1 in 2, ESMA pripravi osnutek izvedbenih tehničnih standardov, v katerih določi:
(a)
datum, na katerega se izvede izračun za določitev glavnega mesta trgovanja z delnico, in obdobje, zajeto v izračunu;
(b)
datum, do katerega zadevni pristojni organ organu ESMA priglasi delnice, katerih glavno mesto trgovanja je v tretji državi;
(c)
datum začetka veljavnosti seznama po tem, ko ga ESMA objavi.
ESMA navedeni osnutek regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 31. marca 2012.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010.
Člen 17
Izjema za dejavnosti vzdrževanja trga in za dejavnosti na primarnem trgu
1. Členi 5, 6, 7, 12, 13 in 14 se ne uporabljajo za transakcije, izvedene zaradi dejavnosti vzdrževanja trga.
2. Komisija lahko v skladu s postopkom iz člena 44(2) sprejme sklepe, ki določajo, da pravni in nadzorni okvir tretje države zagotavlja, da trg z dovoljenjem v tej tretji državi izpolnjuje pravno zavezujoče zahteve, ki so za namen uporabe izjeme iz odstavka 1 enakovredne zahtevam iz naslova III Direktive 2004/39/ES, Direktive 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2003 o trgovanju z notranjimi informacijami in tržni manipulaciji (zloraba trga) (13) in Direktive 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2004 o uskladitvi zahtev v zvezi s preglednostjo informacij o izdajateljih, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu (14), ter se v tej tretji državi učinkovito nadzorujejo in izvršujejo.
Pravni in nadzorni okvir tretje države lahko velja za enakovrednega, kadar so v tej tretji državi:
(a)
trgi pridobili dovoljenje ter se zanje stalno izvaja učinkovit postopek nadzora in izvrševanja;
(b)
imajo trgi jasna in pregledna pravila za sprejem vrednostnih papirjev v trgovanje, tako da je z njimi mogoče trgovati na pošten, pravilen in učinkovit način ter so prosto prenosljivi;
(c)
se od izdajateljev vrednostnih papirjev redno in stalno zahtevajo informacije, s čimer se zagotavlja visoka raven varstva vlagateljev; in
(d)
sta preglednost in integriteta trga zagotovljena s preprečevanjem tržnih zlorab v obliki trgovanja z notranjimi informacijami in tržne manipulacije.
3. Členi 7, 13 in 14 se ne uporabljajo za dejavnosti fizične ali pravne osebe, ki kot pooblaščeni primarni trgovec na podlagi dogovora z izdajateljem državnega vrednostnega papirja v zvezi s finančnim instrumentom, s katerim se trguje na primarnem ali sekundarnem trgu za državne vrednostne papirje, deluje v lastnem imenu.
4. Členi 5, 6, 12, 13 in 14 te uredbe se ne uporabljajo za fizično ali pravno osebo, ki izvede prodajo na kratko vrednostnega papirja ali ima neto kratko pozicijo v zvezi z izvajanjem stabilizacije v skladu s poglavjem III Uredbe Komisije (ES) št. 2273/2003 z dne 22. decembra 2003 o izvajanju Direktive 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta o izjemah za programe odkupa in stabilizacijo finančnih instrumentov (15).
5. Izjema iz odstavka 1 se uporablja samo, kadar zadevna fizična ali pravna oseba pred tem pisno priglasi ustreznemu pristojnemu organu svoje matične države članice, da namerava uporabiti izjemo. Priglasitev se izvede najmanj 30 koledarskih dni pred tem, ko namerava fizična ali pravna oseba prvič uporabiti izjemo.
6. Izjema iz odstavka 3 se uporablja samo, kadar pooblaščeni primarni trgovec pisno priglasi ustreznemu pristojnemu organu, da namerava v zvezi z zadevnim državnim vrednostnim papirjem uporabiti izjemo. Priglasitev se izvede najmanj 30 koledarskih dni pred tem, ko namerava fizična ali pravna oseba, ki deluje kot pooblaščeni primarni trgovec, prvič uporabiti izjemo.
7. Pristojni organ iz odstavkov 5 in 6 lahko prepove uporabo izjeme, če meni, da fizična ali pravna oseba ne izpolnjuje pogojev za izjemo. Vsaka prepoved se določi v roku 30 koledarskih dni iz odstavka 5 ali 6 ali po tem, če pristojni organ ugotovi, da so se razmere fizične ali pravne osebe spremenile in zato pogoji za izjemo niso več izpolnjeni.
8. Subjekt iz tretje države, ki nima dovoljenja v Uniji, pošlje priglasitev iz odstavkov 5 in 6 pristojnemu organu glavnega mesta trgovanja v Uniji, na katerem trguje.
9. Fizična ali pravna oseba, ki izvede priglasitev v skladu z odstavkom 5, pristojnemu organu svoje matične države članice čim prej pisno priglasi spremembe, ki vplivajo na njeno upravičenost, da uporablja izjemo, ali sporoči, da je ne želi več uporabljati.
10. Fizična ali pravna oseba, ki izvede priglasitev v skladu z odstavkom 6, ustreznemu pristojnemu organu v zvezi z državnim vrednostnim papirjem čim prej pisno priglasi spremembe, ki vplivajo na njeno upravičenost, da uporablja izjemo, ali sporoči, da je ne želi več uporabljati.
11. Pristojni organ matične države članice lahko od fizične ali pravne osebe, ki uporablja izjeme iz odstavka 1, 3 ali 4, pisno zahteva informacije o njenih kratkih pozicijah ali dejavnostih, ki se izvajajo v okviru izjeme. Fizična ali pravna oseba predloži informacije najpozneje štiri koledarske dni po tem, ko je bila podana zahteva.
12. Pristojni organ v dveh tednih od priglasitve v skladu z odstavkom 5 ali 9 ESMA priglasi vzdrževalce trga, v skladu z odstavkom 6 ali 10 pa pooblaščene primarne trgovce, ki uporabljajo izjemo, ter vzdrževalce trga in pooblaščene primarne trgovce, ki izjeme ne uporabljajo več.
13. ESMA na svoji spletni strani objavi in redno posodablja seznam vzdrževalcev trga in pooblaščenih primarnih trgovcev, ki uporabljajo izjemo.
14. Oseba lahko izvede priglasitev na podlagi tega člena pristojnemu organu ali pristojni organ to stori pri ESMA kadar koli v 60 koledarskih dneh pred 1. novembrom 2012.
POGLAVJE V
POOBLASTILA PRISTOJNIH ORGANOV IN ESMA ZA POSREDOVANJE
ODDELEK 1
Pooblastila pristojnih organov
Člen 18
Priglasitev in razkritje v izjemnih razmerah
1. Pristojni organ lahko skladno s členom 22 od fizičnih ali pravnih oseb, ki imajo neto kratke pozicije v določenem finančnem instrumentu ali kategoriji finančnih instrumentov, zahteva, da priglasijo ali javnosti razkrijejo podrobnosti o poziciji vsakič, ko doseže ali pade pod zadevni prag za priglasitev, ki ga je določil pristojni organ in kadar:
(a)
obstajajo neugodni dogodki ali neugoden razvoj, ki resno ogrožajo finančno stabilnost ali tržno zaupanje v zadevni državi članici ali v eni ali več drugih državah članicah; in
(b)
je ukrep nujen za obvladovanje te ogroženosti in ne bo imel negativnih učinkov na učinkovitost finančnih trgov, ki bi bili nesorazmerni v primerjavi z njegovimi koristmi.
2. Odstavek 1 tega člena se ne uporablja za finančne instrumente, za katere se preglednost že zahteva v skladu s členi od 5 do 8. Ukrep iz Poglavja 1 lahko velja v določenih okoliščinah ali pa zanj veljajo izjeme, ki jih opredeli pristojni organ. Izjeme se lahko določijo zlasti za dejavnosti vzdrževanja trga in dejavnosti na primarnem trgu.
Člen 19
Priglasitev posojevalcev v izjemnih razmerah
1. Pristojni organ lahko skladno s členom 22 sprejme ukrep iz odstavka 2 tega člena, kadar:
(a)
obstajajo neugodni dogodki ali neugoden razvoj, ki resno ogrožajo finančno stabilnost ali zaupanje v trg v zadevni državi članici ali v eni ali večih drugih državah članicah; in
(b)
je ukrep nujen za obvladovanje te ogroženosti in ne bo imel negativnih učinkov na učinkovitost finančnih trgov, ki bi bili nesorazmerni v primerjavi z njegovimi koristmi.
2. Pristojni organ lahko od fizičnih ali pravnih oseb, ki posojajo posebne finančne instrumente ali kategorije finančnih instrumentov, zahteva, da priglasijo vse večje spremembe pristojbin, ki se zahtevajo za tovrstno posojanje.
Člen 20
Omejitve prodaje na kratko in podobnih transakcij v izjemnih razmerah
1. Pristojni organ lahko v skladu s členom 22 sprejme ukrep ali ukrepe iz odstavka 2 tega člena, kadar:
(a)
obstajajo neugodni dogodki ali neugoden razvoj, ki resno ogrožajo finančno stabilnost ali tržno zaupanje v zadevni državi članici ali v eni ali več drugih državah članicah; in
(b)
je ukrep nujen za obravnavanje grožnje in ne bo imel negativnih učinkov na učinkovitost finančnih trgov, ki bi bili nesorazmerni z njegovimi koristmi.
2. Pristojni organ lahko prepove ali določi pogoje za fizične in pravne osebe, ki izvedejo:
(a)
prodajo na kratko ali
(b)
transakcijo, ki ni prodaja na kratko in ki ustvari finančni instrument ali je z njim povezana, pri čemer je učinek ali eden od učinkov transakcije ta, da fizična ali pravna oseba v primeru padca cene ali vrednosti drugega finančnega instrumenta doseže finančno korist.
3. Ukrep iz odstavka 2 lahko velja za transakcije v zvezi z vsemi finančnimi instrumenti, finančnimi instrumenti določene kategorije ali določenim finančnim instrumentom. V katerih okoliščinah ukrep velja ali katere izjeme zanj veljajo, lahko opredeli pristojni organ. Izjeme se lahko določijo zlasti za dejavnosti vzdrževanja trga in dejavnosti na primarnem trgu.
Člen 21
Omejitve za transakcije poslov kreditnih zamenjav državnih vrednostnih papirjev v izjemnih razmerah
1. Pristojni organ lahko v skladu s členom 22 fizičnim ali pravnim osebam omeji možnost sklepanja transakcij s posli kreditnih zamenjav državnih vrednostnih papirjev ali omeji vrednost pozicij v poslih kreditnih zamenjav državnih vrednostnih papirjev, ki jih lahko prevzamejo te osebe, kadar:
(a)
obstajajo neugodni dogodki ali neugoden razvoj, ki resno ogrožajo finančno stabilnost ali tržno zaupanje v zadevni državi članici ali v eni ali več drugih državah članicah; in
(b)
je ukrep nujen za obravnavanje grožnje in ne bo imel negativnih učinkov na učinkovitost finančnih trgov, ki bi bili nesorazmerni z njegovimi koristmi.
2. Ukrep, sprejet v skladu z odstavkom 1, lahko velja za transakcije s posli kreditnih zamenjav državnih vrednostnih papirjev določene kategorije ali za določene transakcije. Pristojni organ lahko opredeli okoliščine, v katerih ukrep velja ali katere izjeme zanj veljajo. Izjeme se lahko določijo zlasti za dejavnosti vzdrževanja trga in dejavnosti na primarnem trgu.
Člen 22
Ukrepi drugih pristojnih organov
Pristojni organ lahko ukrep v zvezi s finančnim instrumentom, za katerega ni zadevni pristojni organ, v skladu s členi 18, 19, 20 ali 21 in brez poseganja v člen 26 uvede ali podaljša le s privolitvijo ustreznega pristojnega organa.
Člen 23
Pooblastilo za začasno omejitev prodaje na kratko finančnih instrumentov na kratko v primeru znatnega padca cene
1. Kadar cena finančnega instrumenta na mestu trgovanja v enem trgovalnem dnevu znatno pade glede na končno ceno prejšnjega trgovalnega dne na trgovalnem mestu, pristojni organ matične države članice za to mesto trgovanja presodi, ali je primerno, da se fizičnim ali pravnim osebam prepove ali omeji prodaja na kratko tega finančnega instrumenta na tem mestu trgovanja ali kako drugače omejijo transakcije z njim na tem mestu trgovanja, da se s tem prepreči nenadzorovan padec cene finančnega instrumenta.
Pristojni organ, lahko v primeru delnic in dolžniških instrumentov fizičnim in pravnim osebam prepove ali omeji prodajo na kratko na mestu trgovanja oziroma omeji transakcije z drugimi vrstami finančnih instrumentov na tem mestu trgovanja, če v skladu s prvim pododstavkom ugotovi, da je to primerno, da s tem prepreči nenadzorovan padec cene finančnih instrumentov.
2. Ukrep iz odstavka 1 velja za obdobje, ki ne presega konca trgovalnega dne po trgovalnem dnevu, ko je prišlo do padca cene. Če ob koncu trgovalnega dne, ki sledi trgovalnemu dnevu, ko je prišlo do padca cene, kljub uvedenim ukrepom pride do dodatnega znatnega padca v vrednosti vsaj polovice vsote iz odstavka 5 finančnega instrumenta glede na končno ceno prvega trgovalnega dne, lahko pristojni organ ukrep podaljša za obdobje, ki ne presega dveh trgovalnih dni po koncu drugega trgovalnega dne.
3. Ukrep iz odstavka 1 velja v določenih okoliščinah ali pa zanj veljajo izjeme, ki jih opredeli pristojni organ. Izjeme se lahko zlasti določijo za dejavnosti vzdrževanja trga in dejavnosti na primarnem trgu.
4. Pristojni organ matične države članice mesta trgovanja, kjer je vrednost finančnega instrumenta v enem trgovalnem dnevu padla za vrednost iz odstavka 5, obvesti ESMA o odločitvi, sprejeti v skladu z odstavkom 1 najkasneje 2 uri po koncu tega trgovalnega dne. ESMA nemudoma obvesti pristojne organe matične države članice o mestih trgovanja, ki trgujejo s tem finančnim instrumentom.
Če se pristojni organ ne strinja z ukrepom, ki ga sprejme drug pristojni organ v zvezi s finančnim instrumentom, s katerim trgujejo na različnih mestih trgovanja, za katera so pristojni različni organi, lahko ESMA tem organom pomaga pri sklenitvi dogovora v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1095/2010.
Spravni postopek se zaključi pred polnočjo ob koncu istega trgovalnega dne. Če zadevni pristojni organi ne sklenejo dogovora v okviru spravnega postopka, lahko ESMA sprejme odločitev v skladu s členom 19(3) Uredbe (EU) št. 1095/2010. Odločitev se sprejme pred začetkom naslednjega trgovalnega dne.
5. V primeru likvidnih delnic, kakor so opredeljene v členu 22 Uredbe (ES) št. 1287/2006, znaša padec vrednosti 10 % ali več, za nelikvidne delnice in ostale kategorije finančnih instrumentov pa znesek opredeli Komisija.
6. ESMA lahko izda in pošlje Komisiji mnenje o prilagoditvi praga iz odstavka 5, pri čemer upošteva razvoj dogodkov na finančnih trgih.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 42, s katerimi spreminja pragove iz odstavka 5 tega člena, ob upoštevanju razvoja dogodkov na finančnih trgih.
7. Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 42, s katerimi določi, kaj je znaten padec vrednosti za finančne instrumente, ki niso likvidne delnice, pri tem pa upošteva posebnosti posamezne kategorije finančnih instrumentov in razlike v nestanovitnosti cen.
8. Da se zagotovi dosledna uporaba tega člena, ESMA oblikuje osnutek regulativnih tehničnih standardov, v katerih se opredeli metoda za izračun 10-odstotnega padca za likvidne delnice in padca vrednosti iz odstavka 7, ki ga določi Komisija.
ESMA navedeni osnutek regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 31. marca 2012.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.
Člen 24
Obdobje omejitev
Ukrepi v skladu s členi 18, 19, 20 ali 21 sprva veljajo tri mesece od datuma objave obvestila iz člena 25.
Če razlogi za sprejeti ukrep še vedno obstajajo, se lahko ukrep podaljša, vendar največ za obdobje treh mesecev. Če se ukrep po koncu obdobja treh mesecev ne podaljša, samodejno preneha veljati.
Člen 25
Obvestilo o omejitvah
1. Pristojni organ objavi na svojem spletnem mestu obvestilo o odločitvi o uvedbi ali podaljšanju ukrepov iz členov 18 do 23.
2. V obvestilu se navedejo vsaj podrobnosti o:
(a)
uvedenih ukrepih, vključno z instrumenti in kategorijami transakcij, za katere veljajo, in o njihovem trajanju;
(b)
razlogih, zakaj pristojni organ meni, da je treba uvesti ukrepe, vključno z dokazi, ki podpirajo te razloge.
3. Ukrep, sprejet v skladu s členi 18 do 23, začne veljati, ko je obvestilo objavljeno ali po objavi na datum, določen v obvestilu, in velja samo za transakcije, sklenjene po začetku veljavnosti ukrepa.
Člen 26
Priglasitev ESMA in drugim pristojnim organom
1. Pred uvedbo ali podaljšanjem ukrepa iz členov 18, 19, 20 ali 21 in pred uvedbo omejitve iz člena 23 pristojni organ priglasi predlagani ukrep ESMA in drugim pristojnim organom.
2. Priglasitev zajema podrobnosti o predlaganih ukrepih, kategorijah finančnih instrumentov in transakcij, za katere se bodo uporabljali, dokaze, ki podpirajo razloge za uvedbo ukrepov, in čas, kdaj naj bi ukrepi začeli veljati.
3. Priglasitev predlagane uvedbe ali podaljšanja ukrepa v skladu s členom 18, 19, 20 ali 21 se izvede najmanj 24 ur pred začetkom veljavnosti ukrepa ali pred njegovim podaljšanjem. Kadar ni mogoče upoštevati 24-urnega roka, lahko pristojni organ priglasitev izjemoma izvede manj kot 24 ur pred začetkom veljavnosti ukrepa. Priglasitev omejitve v skladu s členom 23 se izvede, preden naj bi ukrep začel veljati.
4. Pristojni organ, ki prejme priglasitev po tem členu, lahko sprejme ukrepe v skladu s členi 18 do 23 v tej državi članici, kadar je ugotovljeno, da je ukrep potreben za podporo pristojnemu organu, ki izvede priglasitev. Kadar namerava pristojni organ, ki prejme priglasitev, sprejeti ukrepe, prav tako pošlje obvestilo v skladu z odstavki 1 do 3.
ODDELEK 2
Pooblastila ESMA
Člen 27
Usklajevanje s strani ESMA
1. ESMA ima vlogo spodbujevalca in usklajevalca v zvezi z ukrepi, ki jih sprejmejo pristojni organi v skladu z oddelkom 1. ESMA zlasti zagotovi, da pristojni organi pri sprejetih ukrepih sprejmejo dosleden pristop, kar zlasti velja, kadar je treba uporabiti pooblastila za posredovanje, za naravo teh ukrepov, njihov začetek veljavnosti in trajanje.
2. ESMA v 24 urah po prejemu priglasitve ukrepa v skladu s členom 26, ki ga je treba uvesti ali podaljšati v skladu s členom 18, 19, 20 ali 21, izda mnenje o tem, ali je ukrep ali predlagan ukrep potreben za obvladovanje izjemnih razmer. ESMA v mnenju navede, ali po njegovem mnenju obstajajo neugodni dogodki ali neugoden razvoj dogodkov, ki resno ogrožajo finančno stabilnost ali tržno zaupanje v eni ali več državah članicah, ali je ukrep ali predlagan ukrep primeren in sorazmeren za obvladovanje take ogroženosti in ali je predlagano trajanje vseh takšnih ukrepov upravičeno. Če ESMA meni, da mora za obvladovanje ogroženosti drug pristojni organ sprejeti kakršen koli ukrep, to tudi navede v svojem mnenju. Mnenje objavi na svojem spletnem mestu.
3. Če pristojni organ predlaga sprejetje ukrepov ali sprejme ukrepe, ki so v nasprotju z mnenjem ESMA iz odstavka 2, ali v nasprotju z mnenjem ESMA iz navedenega odstavka zavrne sprejetje ukrepov, na svojem spletnem mestu 24 ur potem, ko je prejel mnenje ESMA, objavi obvestilo, v katerem v celoti pojasni razloge za tako ravnanje. Če do tega pride, ESMA odloča, ali je primerno, da uveljavi svoja pooblastila za posredovanje iz člena 28 in ali so izpolnjeni pogoji za to.
4. ESMA redno pregleduje ukrepe, sprejete v skladu s tem členom, v vsakem primeru pa vsaj vsake tri mesece. Če se ukrep po koncu obdobja treh mesecih ne podaljša, samodejno preneha veljati.
Člen 28
Pooblastila ESMA za posredovanje v izjemnih razmerah
1. ESMA v skladu s členom 9(5) Uredbe (EU) št. 1095/2010, ob upoštevanju odstavka 2 tega člena:
(a)
od fizičnih ali pravnih oseb, ki imajo neto kratke pozicije v določenem finančnem instrumentu ali kategoriji finančnih instrumentov, zahteva priglasitev podrobnosti takih pozicij pristojnemu organu ali njihovo razkritje javnosti; ali
(b)
prepove prodajo na kratko ali določi pogoje za ravnanje fizičnih ali pravnih oseb pri prodaji na kratko ali sklenitvi transakcije, ki ustvari finančni instrument, ki ni finančni instrument iz točke (c) člena 1(1), ali je povezana z njim, pri čemer je učinek ali eden od učinkov transakcije ta, da taka oseba v primeru padca cene ali vrednosti drugega finančnega instrumenta doseže finančno korist, ali uvede omejitve za tako prodajo na kratko ali transakcijo.
Ukrep lahko velja v posebnih okoliščinah ali pa zanj veljajo izjeme, ki jih opredeli ESMA. Izjeme se lahko zlasti določijo za dejavnosti vzdrževanja trga in dejavnosti na primarnem trgu.
2. ESMA sprejme odločitev iz odstavka 1, samo če:
(a)
se ukrepi iz točk (a) in (b) odstavka 1 nanašajo na ogroženost pravilnega delovanja in integritete finančnih trgov ali stabilnosti celotnega finančnega sistema v Uniji ali njegovega dela, ko obstajajo čezmejni učinki; in
(b)
pristojni organ ni sprejel ukrepov za obvladovanje ogroženosti ali pa je eden ali več pristojnih organov sprejelo ukrepe, ki ne obvladujejo ogroženosti v zadostni meri.
3. Pri sprejetju ukrepov iz odstavka 1 ESMA upošteva, v kolikšni meri:
(a)
ukrep pomembno zmanjša ogroženost pravilnega delovanja in integritete finančnih trgov ter stabilnosti celotnega finančnega sistema v Uniji ali njegovega dela ali znatno poveča sposobnost pristojnih organov za spremljanje ogroženosti;
(b)
ukrep ne povzroči tveganja regulatorne arbitraže;
(c)
se učinkovitost finančnih trgov zaradi negativnih učinkov ukrepa, vključno z zmanjšanjem likvidnosti teh trgov ali ustvarjanjem negotovosti za udeležence na trgih, ne zmanjša nesorazmerno v primerjavi s koristmi ukrepa.
Če en ali več pristojnih organov sprejmejo ukrep iz člena 18, 19, 20 ali 21, lahko ESMA sprejme kateri koli ukrep iz odstavka 1 tega člena, ne da bi izdal mnenje iz člena 27.
4. Preden ESMA uvede ali podaljša ukrep iz odstavka 1, se posvetuje z ESRB in, kjer je to ustrezno, drugimi ustreznimi organi.
5. Preden uvede ali podaljša ukrep iz odstavka 1, ESMA zadevnim pristojnim organom priglasi predlagani ukrep. Priglasitev zajema podrobnosti o predlaganih ukrepih, kategorijo finančnih instrumentov in transakcij, za katere se bodo uporabljali, dokaze, ki podpirajo razloge za uvedbo teh ukrepov, in čas, kdaj naj bi ukrepi začeli veljati.
6. Priglasitev je treba izvesti najmanj 24 ur, preden naj bi ukrep začel veljati ali bi bil podaljšan. Kadar ni mogoče upoštevati 24-urnega roka, lahko ESMA priglasitev izjemoma izvede manj kot 24 ur pred začetkom veljavnosti ukrepa.
7. ESMA objavi na svojem spletnem mestu obvestilo o odločitvi o uvedbi ali podaljšanju ukrepov iz odstavka 1. V njem navede vsaj:
(a)
uvedene ukrepe, vključno z instrumenti in kategorijami transakcij, za katere veljajo, in o njihovem trajanju; in
(b)
razloge, zakaj ESMA meni, da je treba uvesti ukrepe, vključno z dokazi, ki podpirajo te razloge.
8. Potem ko ESMA sklene uvesti ali podaljšati ukrep iz odstavka 1, pristojnim organom takoj priglasi sprejete ukrepe.
9. Ukrep začne veljati, ko je obvestilo objavljeno na spletnem mestu ESMA ali po objavi na datum, določen v obvestilu, in velja samo za transakcijo, sklenjeno po začetku veljavnosti ukrepa.
10. ESMA svoje ukrepe iz odstavka 1 pregleduje v ustreznih intervalih in vsaj vsake tri mesece. Če se ukrep po koncu obdobja treh mesecev ne podaljša, samodejno preneha veljati. Odstavki 2 do 9 se uporabljajo za podaljšanje ukrepov.
11. Ukrep, ki ga sprejme ESMA v skladu s tem členom, ima prednost pred morebitnimi prejšnjimi ukrepi, ki jih je sprejel pristojni organ v skladu z oddelkom 1.
Člen 29
Pooblastila ESMA v izjemnih razmerah v zvezi z državnimi vrednostnimi papirji
V primeru izjemnih razmer v zvezi z državnimi vrednostnimi papirji ali posli kreditnih zamenjav državnih vrednostnih papirjev se uporabljata člena 18 in 38 Uredbe (EU) št. 1095/2010.
Člen 30
Dodatna opredelitev neugodnih dogodkov ali neugodnega razvoja
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 42 za opredelitev meril in dejavnikov, ki jih morajo pristojni organi in ESMA upoštevati pri odločanju v katerih primerih obstajajo neugodni dogodki ali neugoden razvoj dogodkov iz členov 18 do 21 in člena 27 ter ogroženosti iz točke (a) člena 28(2).
Člen 31
Preiskave s strani ESMA
ESMA lahko na zahtevo enega ali več pristojnih organov, Evropskega parlamenta, Sveta ali Komisije ali na lastno pobudo izvede preiskavo v zvezi s kakim vprašanjem ali ravnanjem, povezanim s prodajo na kratko ali uporabo poslov kreditnih zamenjav, da presodi, ali utegne to vprašanje ali ravnanje ogroziti finančno stabilnost ali tržno zaupanje v Uniji.
ESMA v treh mesecih po taki preiskavi objavi poročilo, v katerem navede ugotovitve in priporočila v zvezi s tem vprašanjem ali ravnanjem.
POGLAVJE VI
VLOGA PRISTOJNIH ORGANOV
Člen 32
Pristojni organi
Vsaka država članica za namene te uredbe določi enega ali več pristojnih organov.
Če država članica določi več kot en pristojni organ, jasno opredeli njihove vloge in določi organ, ki je odgovoren za usklajevanje sodelovanja in izmenjavo informacij s Komisijo, ESMA in pristojnimi organi drugih držav članic.
Države članice o teh določitvah obvestijo Komisijo, ESMA in pristojne organe drugih držav članic.
Člen 33
Pooblastila pristojnih organov
1. Pristojni organi imajo vsa nadzorna in preiskovalna pooblastila, potrebna za opravljanje nalog v skladu s to uredbo. Svoja pooblastila izvajajo na naslednje načine:
(a)
neposredno;
(b)
v sodelovanju z drugimi organi; ali
(c)
z vložitvijo zahtevka pri pristojnih sodnih organih.
2. Pristojni organi imajo za opravljanje svojih nalog v skladu s to uredbo in z nacionalno zakonodajo pooblastilo:
(a)
zagotoviti si dostop do vseh dokumentov v kakršni koli obliki in prejmejo ali si priskrbijo njihov izvod;
(b)
zahtevati informacije od katere koli fizične ali pravne osebe ter fizično ali pravno osebo po potrebi povabijo in zaslišijo, da pridobijo informacije;
(c)
opravljati inšpekcijske preglede na kraju samem s predhodno najavo ali brez nje;
(d)
zahtevati obstoječe evidence o telefonskih pogovorih in podatkovnem prometu;
(e)
zahtevati prenehanje vsakega ravnanja, ki je v nasprotju z določbami te uredbe;
(f)
zahtevati zamrznitev in/ali zaseg sredstev.
3. Pristojni organi imajo brez poseganja v točki (a) in (b) odstavka 2 pooblastilo, da v posameznih primerih od fizične ali pravne osebe, ki vstopa v transakcijo s posli kreditnih zamenjav, zahtevajo:
(a)
obrazložitev namena transakcije in ali je namenjena varovanju pred tveganjem ali čemu drugemu; in
(b)
informacije, ki potrjujejo osnovno tveganje, kadar je namen transakcije varovanje pred tveganjem.
Člen 34
Poklicna skrivnost
1. Obveznost poklicne skrivnosti velja za vse fizične ali pravne osebe, ki delajo ali so delale pri pristojnem organu ali pri katerem drugem organu ali fizični ali pravni osebi, na katero je pristojni organ prenesel naloge, vključno z revizorji in strokovnjaki, ki jih je pristojni organ pogodbeno zaposlil. Zaupne informacije, ki so poslovna skrivnost, se ne smejo razkriti nobeni fizični ali pravni osebi ali organu, razen kadar je razkritje potrebno v sodnih postopkih.
2. Vse informacije, ki si jih pristojni organi izmenjajo na podlagi te uredbe in ki zadevajo poslovne ali operativne razmere in druge gospodarske ali osebne zadeve, štejejo za zaupne in zanje velja poklicna skrivnost, razen kadar pristojni organ v času njihovega posredovanja navede, da se informacije lahko razkrijejo ali če je razkritje potrebno za sodne postopke.
Člen 35
Obveznost sodelovanja
Pristojni organi sodelujejo, kadar je to potrebno ali koristno za namene te uredbe. Pristojni organi si zlasti nemudoma izmenjajo informacije, potrebne za opravljanje nalog, ki jih imajo po tej uredbi.
Člen 36
Sodelovanje z ESMA
Pristojni organi za namene te uredbe sodelujejo z ESMA v skladu z Uredbo (EU) št. 1095/2010.
V skladu z Uredbo (EU) št. 1095/2010 ESMA brez nepotrebnega odlašanja zagotovijo vse informacije, potrebne za opravljanje njegovih nalog.
Člen 37
Sodelovanje v primeru zahteve za inšpekcijske preglede ali preiskave na kraju samem
1. Pristojni organ ene države članice lahko zahteva pomoč pristojnega organa druge države članice pri inšpekcijskih pregledih ali preiskavah na kraju samem.
Pristojni organ, ki zahteva pomoč, obvesti ESMA o vsaki zahtevi iz prvega pododstavka. ESMA lahko na zahtevo usklajuje preiskave ali inšpekcijske preglede s čezmejnim učinkom.
2. Kadar pristojni organ prejme zahtevo od pristojnega organa druge države članice za izvedbo inšpekcijskega pregleda ali preiskave na kraju samem, lahko:
(a)
sam opravi inšpekcijski pregled ali preiskavo na kraju samem;
(b)
pristojnemu organu, ki je predložil zahtevo, omogoči, da sodeluje v inšpekcijskem pregledu ali preiskavi na kraju samem;
(c)
pristojnemu organu, ki je predložil zahtevo, omogoči, da sam opravi inšpekcijski pregled ali preiskavo na kraju samem;
(d)
imenuje revizorje ali strokovnjake za izvedbo inšpekcijskega pregleda ali preiskave na kraju samem;
(e)
posamezne naloge, povezane z nadzornimi dejavnostmi, deli z drugimi pristojnimi organi.
3. ESMA lahko od pristojnih organov zahteva, da izvedejo posamezne preiskovalne naloge in inšpekcijske preglede na kraju samem, če te informacije upravičeno potrebuje za izvajanje svojih pooblastil, izrecno dodeljenih s to uredbo.
Člen 38
Sodelovanje s tretjimi državami
1. Pristojni organi, kjer je to mogoče, sklenejo z nadzornimi organi tretjih držav dogovore o sodelovanju glede izmenjave informacij z nadzornimi organi tretjih držav, uveljavljanja obveznosti iz te uredbe v tretjih državah in sprejetja podobnih ukrepov s strani nadzornih organov tretjih držav za dopolnitev ukrepov, sprejetih v skladu s poglavjem V. Ti dogovori o sodelovanju zagotovijo najmanj učinkovito izmenjavo informacij, ki pristojnim organom držav članic omogoča izvajanje nalog iz te uredbe.
Pristojni organ obvesti organ ESMA in pristojne organe druge države članice, kadar namerava skleniti tak dogovor.
2. Dogovor o sodelovanju vsebuje določbe o izmenjavi podatkov in informacij, ki jih zadevni pristojni organ potrebuje za izpolnjevanje obveznosti iz člena 16(2).
3. ESMA usklajuje pripravo dogovorov o sodelovanju med pristojnimi organi in zadevnimi nadzornimi organi tretjih držav. Za ta namen pripravi vzorce dokumentov za dogovore o sodelovanju, ki jih lahko uporabijo pristojni organi.
ESMA usklajuje tudi izmenjavo informacij, pridobljenih od nadzornih organov tretjih držav, ki so lahko pomembne za sprejetje ukrepov iz poglavja V, med pristojnimi organi držav članic.
4. Pristojni organi sklenejo dogovore o sodelovanju glede izmenjave informacij z nadzornimi organi tretjih držav samo, kadar za razkrite informacije velja varstvo poklicne skrivnosti, ki je najmanj enakovredno tistemu iz člena 34. Taka izmenjava informacij je namenjena opravljanju nalog navedenih pristojnih organov.
Člen 39
Prenos in hranjenje osebnih podatkov
Države članice v zvezi s prenosom osebnih podatkov med državami članicami ali med državami članicami in tretjo državo uporabljajo Direktivo 95/46/ES. ESMA pri prenosu osebnih podatkov v države članice ali tretjo državo upošteva Uredbo (ES) št. 45/2001.
Osebni podatki iz prvega odstavka se hranijo največ pet let.
Člen 40
Razkrivanje informacij tretjim državam
Pristojni organ lahko podatke in analizo podatkov pošlje nadzornemu organu tretje države, kadar so izpolnjeni pogoji člena 25 ali 26 Direktive 95/46/ES, vendar samo za posamezne primere. Pristojni organ se prepriča, da je prenos potreben za namene te uredbe. Vsak tak prenos poteka ob dogovoru, da tretja država podatkov ne pošlje nadzornemu organu druge tretje države, če nima izrecnega pisnega soglasja pristojnega organa.
Pristojni organ informacije, ki so po členu 34 zaupne in ki jih je prejel od pristojnega organa druge države članice, razkrije nadzornemu organu tretje države samo, kadar je pristojni organ pridobil izrecno soglasje pristojnega organa, ki je posredoval informacije, in, kjer je to ustrezno, kadar se informacije razkrijejo izključno za namene, s katerimi je soglašal pristojni organ.
Člen 41
Kazni
Države članice določijo kazni in administrativne ukrepe, ki se uporabljajo za kršitve te uredbe, in sprejmejo vse ukrepe, potrebne za zagotovitev njihovega izvajanja. Navedene kazni in administrativni ukrepi so učinkoviti, sorazmerni in odvračilni.
ESMA v skladu z Uredbo (EU) št. 1095/2010 lahko sprejme smernice, s katerimi zagotovi dosleden pristop v zvezi s kaznimi in administrativnimi ukrepi, ki jih lahko določijo države članice.
Države članice Komisijo in ESMA uradno obvestijo o določbah iz prvega in drugega pododstavka do 1. julija 2012, prav tako ju takoj uradno obvestijo o morebitnih poznejših spremembah, ki vplivajo na te določbe.
ESMA na svojem spletnem mestu objavi seznam obstoječih kazni in administrativnih ukrepov, veljavnih za vsako državo članico posebej, in ga redno posodablja.
Države članice ESMA letno zagotavljajo zbirne informacije o kaznih in administrativnih ukrepih. Če pristojni organ javnosti razkrije, da je bila naložena kazen ali administrativni ukrep, o tem obenem uradno obvesti ESMA.
POGLAVJE VII
DELEGIRANI AKTI
Člen 42
Izvajanje pooblastila
1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.
2. Pooblastila za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 2(2), 3(7), 4(2), 5(4), 6(4), 7(3), 17(2), 23(5) in 30 se prenesejo na Komisijo za nedoločen čas.
3. Pooblastilo iz členov 2(2), 3(7), 4(2), 5(4), 6(4), 7(3),17(2), 23(5) in 30 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev o preklicu začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.
4. Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.
5. Delegirani akt, sprejet v skladu s členi 2(2), 3(7), 4(2), 5(4), 6(4), 7(3), 17(2), 23(5) in 30, začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku treh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu, ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za tri mesece.
Člen 43
Rok za sprejetje delegiranih aktov
Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členi 2(2), 3(7), 4(2), 5(4), 6(4), 7(3), 17(2), 23(5) in 30 do 31. marca 2012.
Komisija lahko rok iz prvega odstavka podaljša za šest mesecev.
POGLAVJE VIII
IZVEDBENI AKTI
Člen 44
Postopek v odboru
1. Komisiji pomaga Evropski odbor za vrednostne papirje, ustanovljen s Sklepom Komisije 2001/528/ES (16). Navedeni odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.
2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabi člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.
POGLAVJE IX
PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE
Člen 45
Pregled in poročanje
Komisija ob upoštevanju razprave s pristojnimi organi in ESMA do 30. junija 2013 Evropskemu parlamentu in Svetu poroča o:
(a)
primernosti pragov za priglasitev in za razkritje iz členov 5, 6, 7 in 8;
(b)
učinku posameznega razkritja zahtev iz člena 6, predvsem kar zadeva učinkovitost in nestanovitnost finančnih trgov;
(c)
tem, ali je ustrezno neposredno, centralizirano poročanje ESMA;
(d)
delovanju omejitev in zahtev iz poglavij II in III;
(e)
primernosti omejitev nekritih poslov kreditnih zamenjav državnih vrednostnih papirjev in morebitnih drugih omejitev ali pogojev glede prodaje na kratko ali poslov kreditnih zamenjav.
Člen 46
Prehodna določba
1. Obstoječi ukrepi, ki spadajo v področje uporabe te uredbe in so veljali pred 15. septembrom 2010, se lahko uporabljajo do 1. julija 2013, če so priglašeni Komisiji do 24. aprila 2012.
2. Transakcije s posli kreditnih zamenjav, ki povzročijo nekrito pozicijo v poslu kreditnih zamenjav državnih vrednostnih papirjev, sklenjenem pred 25. marcem 2012 ali med odložitvijo omejitev o nekritih pozicijah v poslih kreditnih zamenjav državnih vrednostnih papirjev v skladu s členom 14(2), se lahko ohranijo do datuma ročnosti pogodbe o poslih kreditnih zamenjav.
Člen 47
Osebje in sredstva ESMA
ESMA do 31. decembra 2012 oceni svoje potrebe po osebju in sredstvih, ki izhajajo iz prevzema njegovih pristojnosti in dolžnosti na podlagi te uredbe, ter Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji predloži poročilo.
Člen 48
Začetek veljavnosti
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Uporablja se od 1. novembra 2012.
Vendar se členi 2(2), 3(7), 4(2), 7(3), 9(5), 11(3) in (4), 12(2), 13(4) in (5), 16(3) in (4), 17(2), 23(5), (7) in (8), in členi 30, 42, 43 in 44 uporabljajo od 25. marca 2012.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Strasbourgu, 14. marca 2012