РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 206/2011 НА СЪВЕТА
от 28 февруари 2011 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 367/2006 за налагане на окончателни изравнителни мита върху вноса на фолио от полиетилен терефталат (PET) с произход от Индия
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-нататък „основният регламент“), и по-специално член 15, параграф 1, член 19, параграф 1 и член 22, параграф 1 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия (наричана по-нататък „Комисията“), представено след консултация с консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Предишно разследване и съществуващи изравнителни мерки
(1)
През декември 1999 г. с Регламент (ЕО) № 2597/1999 (2) Съветът наложи окончателно изравнително мито върху вноса на фолио от полиетилен терефталат (PET), класирано понастоящем в кодове по КН ex 3920 62 19 и ex 3920 62 90, с произход от Индия (наричано по-долу „разглежданият продукт“). Мерките бяха под формата на изравнително мито ad valorem с размер между 3,8 % и 19,1 %, наложено върху вноса от поименно изброени износители, като върху вноса на въпросния продукт от всички останали дружества бе наложено остатъчно мито в размер на 19,1 %. Първоначалното разследване се отнасяше за периода от 1 октомври 1997 г. до 30 септември 1998 г.
(2)
През март 2006 г., след провеждане на преглед с оглед на изтичането на срока на действие съгласно член 18 от основния регламент, с Регламент (ЕО) № 367/2006 (3) („Регламент (ЕО) № 367/2006“) Съветът запази окончателното изравнително мито върху вноса на фолио от PET с произход от Индия, наложено с Регламент (ЕО) № 2597/1999. Периодът на разследване за целите на прегледа бе от 1 октомври 2003 г. до 30 септември 2004 г.
(3)
През август 2006 г., след междинен преглед на субсидирането по отношение на един индийски производител на фолио от РЕТ, с Регламент (ЕО) № 1288/2006 (4) Съветът измени окончателното изравнително мито, наложено на това дружество с Регламент (ЕО) № 367/2006.
(4)
През септември 2007 г., след частичен междинен преглед на субсидирането по отношение на друг индийски производител на фолио от РЕТ, с Регламент (ЕО) № 1124/2007 (5) Съветът измени окончателното изравнително мито, наложено на това дружество с Регламент (ЕО) № 367/2006.
(5)
През януари 2009 г., след започнат от Комисията по нейна собствена инициатива частичен междинен преглед на субсидирането по отношение на петима индийски производители на фолио от РЕТ, с Регламент (ЕО) № 15/2009 (6) Съветът измени окончателното изравнително мито, наложено на тези дружества с Регламент (ЕО) № 367/2006, както и окончателните антидъмпингови мита, наложени с Регламент (ЕО) № 1292/2007 (7).
(6)
През юни 2010 г., след частичен междинен преглед на субсидирането по отношение на един индийски производител на фолио от РЕТ, чрез прилагане на Регламент (ЕС) № 579/2010 (8) Съветът измени окончателното изравнително мито, наложено на това дружество с Регламент (ЕО) № 367/2006.
(7)
Следва да се отбележи, че съгласно Регламент (ЕО) № 367/2006 по отношение на дружество Vacmet India Limited понастоящем се прилага изравнително мито в размер на 19,1 %.
2. Действащи антидъмпингови мерки
(8)
Следва да се отбележи, че съгласно Регламент (ЕО) № 1292/2007 по отношение на дружество Vacmet India Limited се прилага остатъчно антидъмпингово мито в размер на 17,3 %.
3. Започване на частичен междинен преглед
(9)
На 7 август 2009 г. Комисията получи искане за частичен междинен преглед съгласно член 19 от основния регламент. Искането, чийто обхват е ограничен до разглеждане на субсидирането, бе подадено от дружество Vacmet India Limited, индийски производител износител (наричано по-нататък „заявителят“). В искането си заявителят посочи, че обстоятелствата, въз основа на които са били наложени мерките, са се променили и че тези промени са с дълготраен характер. Заявителят представи prima facie доказателства за това, че по-нататъшно прилагане на мярката в сегашния ѝ размер вече не е необходимо за компенсиране на субсидирането.
(10)
След като установи, след консултация с консултативния комитет, че съществуват достатъчно доказателства за започването на частичен междинен преглед, на 14 януари 2010 г. Комисията обяви чрез известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (9) (наричано по-нататък „известието за започване“), започването, в съответствие с член 19 от основния регламент, на частичен междинен преглед, чийто обхват е ограничен до разглеждане на субсидирането по отношение на заявителя.
(11)
С разследването в рамките на частичния междинен преглед се целеше също така да се оцени необходимостта, в зависимост от констатациите от прегледа, да бъде променена митническата ставка, приложима понастоящем върху вноса на разглеждания продукт от производители износители от засегнатата държава, които не са посочени поименно в член 1, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 367/2006, т.е. митническата ставка, която се прилага за „всички останали дружества“ в Индия.
(12)
Комисията обяви също така чрез известие, публикувано на 14 януари 2010 г. в Официален вестник на Европейския съюз (10), започването на частично междинно преразглеждане на антидъмпинговите мерки, чийто обхват е ограничен до разглеждане на дъмпинга, свързан със заявителя.
4. Разследване
(13)
Разследването по отношение на равнището на субсидиране обхвана периода от 1 януари 2009 г. до 31 декември 2009 г. (наричан по-нататък „период на разследване за целите на прегледа“ или „ПРП“).
(14)
Комисията официално уведоми заявителя, правителството на Индия (наричано по-нататък „ПИ“) и индустрията на Съюза за започването на частичното междинно разследване. На заинтересованите страни бе дадена възможност да изложат писмено мнението си и да бъдат изслушани.
(15)
С цел да получи информацията, необходима за целите на разследването, Комисията изпрати на заявителя въпросник. Въпросник беше изпратен също така и на ПИ.
(16)
Заявителят оказа пълно съдействие на разследването, докато компетентните органи в ПИ не отговориха на въпросника в рамките на посочения срок. Комисията издири и провери цялата информация, преценена за необходима за определяне на субсидирането. Беше осъществено посещение за проверка в помещенията на заявителя.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И ПОДОБЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(17)
Разглежданият в рамките на настоящия преглед продукт е същият като определения в регламента за налагане на действащите мерки (Регламент (ЕО) № 367/2006), а именно фолио от полиетилен терефталат (PET) с произход от Индия, класирано понастоящем в кодове по КН ex 3920 62 19 и ex 3920 62 90.
2. Подобен продукт
(18)
Подобно на предходните разследвания и настоящото разследване показа, че фолиото от PET, произведено в Индия и изнасяно за Съюза, и фолиото от PET, произведено и продавано на вътрешния пазар в Индия, както и фолиото от PET, произведено и продавано в ЕС от производителите на Съюза, имат еднакви основни физични и химични характеристики и са предназначени за същите основни видове приложение.
(19)
Поради това тези продукти се считат за подобни по смисъла на член 2, буква в) от основния регламент.
В. СУБСИДИРАНЕ
1. Въведение
(20)
Въз основа на информацията, предоставена от заявителя и от индустрията на Съюза, бяха разследвани изброените по-долу схеми, за които се твърди, че са свързани с предоставянето на субсидии:
а)
схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения;
б)
схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване;
в)
схема за предварителни разрешителни (известна преди като схема за предварителните лицензи (AAS);
г)
капиталови субсидии.
(21)
Схемите от букви а)-в), посочени по-горе, се основават на Закона за външната търговия (развитие и регулиране) от 1992 г. (№ 22 от 1992 г.), влязъл в сила на 7 август 1992 г. (наричан по-нататък „Закон за външната търговия“). Със Закона за външната търговия на ПИ се разрешава да издава съобщения относно политиката на износ и внос. Те са обобщени в документите „Политика за външната търговия“ (наричани по-нататък „Политика за ВТ“), издавани на всеки пет години и редовно актуализирани от Министерството на търговията. Два от документите „Политика за ВТ“ са от значение за ПРП в този случай, а именно документите „Политика за ВТ 2004-2009 г.“ и „Политика за ВТ 2009-2014 г.“ В допълнение ПИ определя процедурите, които се прилагат по отношение на документите „Политика за ВТ 2004-2009 г.“ и „Политика за ВТ 2009-2014 г.“ в „Наръчник на процедурите, том I“ (наричани по-нататък съответно „НП 2004-2009 г., том I“ и „НП 2009-2014 г., том I“). Наръчникът на процедурите също се актуализира редовно.
(22)
Схемата, посочена в буква г) по-горе, се управлява от органите на щата Uttar Pradesh.
2. Схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения (Duty Entitlement Passbook Scheme, наричана по-нататък „DEPBS“)
а) Правно основание
(23)
Подробно описание на DEPBS се съдържа в параграф 4.3 от „Политиката за ВТ 2004-2009 г.“ и „Политиката за ВТ 2009-2014 г.“, както и в глава 4 от „НП 2004-2009 г., том I“ и „НП 2009-2014 г., том I“.
б) Критерии за допустимост
(24)
Всеки производител износител и търговец износител може да участва в тази схема.
в) Прилагане на DEPBS на практика
(25)
Износител може да подаде молба за отпускане на кредит по DEPBS, който се изчислява като процент от стойността на продуктите, изнасяни по тази схема. Размерът на кредитите по DEPBS е установен от индийските власти за повечето продукти, включително и за разглеждания продукт. Той се определя въз основа на стандартни норми на входа и изхода (Standard Input Output Norms, наричани по-нататък „SION“), като се отчита предполагаемото съдържание на вносни суровини в изнасяния продукт и митото върху този предполагаем внос, независимо от това дали вносните мита са били действително платени.
(26)
За да може да се ползва от схемата, дружеството трябва да осъществява износна дейност. По време на сделката за износ износителят трябва да подаде декларация до индийските власти, в която да посочи, че осъществява износ по схемата DEPBS. За да бъдат изнесени стоките, по време на процедурата по изпращане индийските митнически органи издават товарителница за износ. В този документ се посочва, inter alia, размера на кредита по DEPBS, който следва да бъде предоставен за посочената сделка за износ. Към този момент износителят знае какво точно ще получи. След издаването на товарителница за износ от митническите органи ПИ няма право на преценка при отпускането на кредит по DEPBS.
(27)
Бе установено, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти кредитите по DEPBS могат да бъдат осчетоводени като приход по търговските сметки след изпълнение на задължението за износ. Тези кредити могат да бъдат използвани за плащането на мита при последващ внос на каквито и да било стоки, с изключение на производствено оборудване и на стоки, за които са въведени ограничения върху вноса. Стоките, внасяни срещу такива кредити, могат да бъдат продавани на вътрешния пазар (като се плаща данък върху продажбата) или да бъдат използвани по друг начин. Кредитите по DEPBS могат свободно да се прехвърлят и са валидни за срок от 12 месеца от датата на предоставяне.
(28)
Заявление за кредити по DEPBS се подава по електронен път и може да се отнася за неограничен брой сделки за износ. На практика няма задължителен срок за кандидатстване за кредити по DEPBS. Използваната за управление на DEPBS електронна система не изключва автоматично сделки за износ след изтичане на срока за подаване на заявления, посочен в глава 4.47 от „НП 2004-2009 г., том I“ и „НП 2009-2014 г., том I“. Освен това, както ясно е предвидено в глава 9.3 от „НП 2004-2009 г., том I“ и „НП 2009-2014 г., том I“, заявленията, получени след изтичането на срока за подаването им, винаги могат да бъдат разгледани, ако се заплати минимална такса за забава (напр. 10 % от размера на кредита).
(29)
Установено бе, че заявителят е използвал тази схема по време на ПРП.
г) Заключения относно DEPBS
(30)
В рамките на DEPBS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Кредитът по DEPBS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като кредитът в крайна сметка ще се използва за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. Освен това от кредитите по DEPBS произтичат ползи за износителя, тъй като по този начин се подобрява неговата ликвидност.
(31)
Освен това съгласно нормативната уредба DEPBS зависи от осъществяването на износа и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(32)
Тази схема не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на правилата, определени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. По-специално износителят не е задължен действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Нещо повече, не съществува система или процедура, посредством която да се провери кои суровини са използвани в производствения процес на изнасяния продукт и дали не са платени вносни мита в по-голям размер по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител има право да се ползва от DEPBS независимо от това дали изобщо внася суровини. За да произтекат ползи, е достатъчно износителят да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. По този начин дори износители, които си доставят суровини изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се ползват от DEPBS.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(33)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент и методологията на изчисляване, използвана за посочената схема в Регламент (ЕО) № 367/2006, размерът на подлежащите на изравняване субсидии е изчислен от гледна точка на ползата за получателя, установена по време на ПРП. В това отношение бе прието, че ползата е произтекла за получателя към момента, в който се осъществява сделката за износ по схемата. В този момент ПИ е задължено да се откаже от събиране на мита, което представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. След като митническите органи издадат товарителницата, в която, inter alia, е посочена сумата на кредита по DEPBS, която следва да се предостави за тази сделка за износ, ПИ няма право на преценка дали да предостави субсидията. Предвид гореизложеното се счита за целесъобразно оценката на ползата от DEPBS да се извършва чрез сумиране на кредитите от сделките за износ, осъществени по тази схема по време на ПРП.
(34)
Когато бяха отправени основателни искания, таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати от така установените кредити, така че да се получи размерът на субсидията като числител, в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на тази субсидия бе отнесен към общия експортен оборот през периода на разследването за целите на прегледа като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ и не е обвързана с изработените, произведени, изнесени или транспортирани количества.
(35)
Размерът на субсидията, установен по отношение на тази схема по време на ПРП за заявителя, възлиза на 7,9 %.
3. Схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване (Export Promotion Capital Goods Scheme, наричана по-нататък „EPCGS“)
а) Правно основание
(36)
Подробно описание на EPCGS се съдържа в глава 5 от „Политиката за ВТ 2004-2009 г.“ и „Политиката за ВТ 2009-2014 г.“, както и в глава 5 от „НП 2004-2009 г., том I“ и „НП 2009-2014 г., том I“.
б) Критерии за допустимост
(37)
В схемата могат да участват производители износители, търговци износители, „обвързани с“ поддържащи производители, и доставчици на услуги.
в) Прилагане на практика
(38)
При условие че поеме задължение да осъществява износ, на дружеството се разрешава да внася средства за производство (ново оборудване, а от април 2003 г. и употребявано оборудване на възраст до 10 години) при намалено мито. За целта ПИ издава лиценз по EPCGS след подаване на заявление и заплащане на такса. От април 2000 г. схемата предвижда намалена митническа ставка при внос в размер на 5 %, приложима за всякакво производствено оборудване, внесено по тази схема.
(39)
Притежателят на лиценз по EPCGS може да се снабдява с производствено оборудване и от местни източници. В такъв случай местният производител на производственото оборудване може да се ползва от безмитен внос за компонентите, необходими за изработването на това производствено оборудване. От друга страна, местният производител може да поиска ползването на планиран износ по отношение на доставката на производствено оборудване на притежателя на лиценз по EPCGS.
(40)
Установено бе, че заявителят е използвал тази схема по време на ПРП.
г) Заключение относно схемата EPCG
(41)
В рамките на EPCGS се предоставя субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Намаляването на митото представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като тази отстъпка намалява приходите на индийското правителство от дължими в противен случай мита. В допълнение на това от намаляването на митото произтича полза за износителя, тъй като спестените при вноса мита подобряват ликвидността на дружеството.
(42)
Освен това, съгласно нормативната уредба схемата EPCGS зависи от извършването на износ, тъй като подобни лицензи са свързани със задължение за осъществяване на износ. Следователно схемата се разглежда като специфична и подлежаща на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(43)
Тази схема не може да се смята за допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Производственото оборудване не попада в обхвата на подобни допустими системи, както е посочено в приложение I, буква и) от основния регламент, защото не се влага в производството на изнасяните продукти.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(44)
Размерът на субсидията бе изчислен в съответствие с член 7, параграф 3 от основния регламент въз основа на неплатените мита върху внесеното производствено оборудване, разпределени в рамките на период, който отразява обичайния срок на амортизация на такова производствено оборудване в съответния отрасъл. В съответствие с установената практика така изчисленият размер, отнасящ се до ПРП, бе коригиран с добавянето на лихва за този период, за да се отрази общата стойност на ползата във времето. За тази цел за подходящ бе счетен търговският лихвен процент, приложим в Индия по време на ПРП. В случаите, в които бяха отправени мотивирани искания, таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент.
(45)
В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент размерът на тази субсидия беше отнесен към експортния оборот през ПРП като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ и не е обвързана с изработените, произведени, изнесени или транспортирани количества.
(46)
По отношение на вноса, осъществен по тази схема, при разследването бе установено наличието на някои суровини, които биха могли да се използват както за производството на разглеждания продукт, така и за производството на други продукти. Бе отбелязано обаче, че някои суровини са били използвани във фабрика, в която се произвежда само фолио от PET. Поради това за изчисляването на ползата за заявителя, знаменателят, който трябва да се използва за тези суровини, следва да бъде експортният оборот на разглеждания продукт, а не общият експортен оборот.
(47)
Размерът на субсидията, установен по отношение на тази схема по време на ПРП за заявителя, възлиза на 2,4 %.
4. Схема за предварителни разрешителни (Advance Authorisation Scheme, наричана по-нататък „AAS“)
а) Правно основание
(48)
Подробно описание на схемата се съдържа в параграфи 4.1.1-4.1.14 от „Политиката за ВТ 2004-2009 г.“ и „Политиката за ВТ 2009-2014 г.“, както и в глави 4.1-4.30 от „НП 2004-2009 г., том I“ и „НП 2009-2014 г., том I“. По време на предишното разследване, довело до налагането на действащото окончателно изравнително мито съгласно Регламент (ЕО) № 367/2006, тази схема се наричаше „схема за предварителните лицензи“.
б) Критерии за допустимост
(49)
AAS се състои от шест подсхеми, които са описани по-подробно в съображение 50. Тези подсхеми се различават, inter alia, по отношение на допусканите до участие лица. Производителите износители и търговците износители, „обвързани с“ поддържащи производители, имат право да участват в AAS за „физически износ“ и в подсхеми на AAS за годишни потребности. Производителите износители, които доставят на крайния износител, имат право да участват в AAS за междинни доставки. Основните изпълнители, които извършват доставки за категориите за „планиран износ“, посочени в параграф 8.2 от „Политиката по ВТ 2004-2009 г.“, например доставчиците на експортно ориентирани поделения, имат право да участват в подсхеми на AAS за планиран износ. И на последно място, междинните доставчици на производителите износители могат да получат свързаните с „планирания износ“ ползи в рамките на подсхемите „предварително нареждане за освобождаване“ и „насрещен вътрешен акредитив“.
в) Прилагане на практика
(50)
Предварителни разрешителни се издават за:
i) физически износ: това е основната подсхема. Тя позволява безмитен внос на суровини за производството на конкретен краен продукт, предназначен за износ. „Физически“ в този контекст означава, че износният продукт трябва да напусне територията на Индия. Разрешителното за внос и задължението за износ, включително видът на продукта, предназначен за износ, са посочени в лиценза;
ii) годишни потребности: това разрешително не е свързано с конкретен продукт за износ, а с по-широка група продукти (напр. химически продукти и свързани с тях продукти). Притежателят на лиценза може - до определен стойностен праг, определен в зависимост от постигнатите от него в миналото резултати по отношение на износа - да внася безмитно всякакви материали за производство, които да бъдат използвани за изработването на каквото и да е изделие, попадащо в групата продукти. Той може да изнася всеки продукт, който попада в групата и за който се били използвани освободени от мито суровини;
iii) междинни доставки: тази подсхема обхваща случаите, при които двама производители възнамеряват да произвеждат един-единствен продукт, предназначен за износ, като разделят производствения процес. Производителят износител, който произвежда междинния продукт, може да внася безмитно суровините, като за целта може да получи разрешение за междинни доставки по AAS. Крайният износител завършва процеса на производство и е задължен да изнесе готовия продукт;
iv) планиран износ: тази подсхема позволява главният изпълнител да внася безмитно суровини, които са нужни за производството на стоки, които ще бъдат продавани като „планиран износ“ на категориите от клиенти, посочени в параграф 8.2, букви б)-е), ж), и) и й) от „Политиката по ВТ 2004-2009 г.“ Планираният износ се отнася за онези сделки, при които доставените стоки не напускат територията на страната. Няколко категории доставки се считат за планиран износ, при условие че стоките са произведени в Индия. Такъв е случаят например с доставката на стоки на експортно ориентирани поделения или на дружество, разположено в специална икономическа зона;
v) предварително нареждане за освобождаване (Advance Release Order, наричано по-нататък „ARO“): притежателят на разрешително по AAS, който възнамерява да доставя суровини от местни източници, вместо посредством пряк внос, може да използва ARO. В такива случаи предварителните разрешителни се признават за предварителни нареждания за освобождаване и се прехвърлят в полза на местния доставчик при доставката на посочените в тях суровини. Чрез прехвърлянето на ARO местният доставчик получава правото да се ползва от предимствата на „планирания износ“, предвидени в параграф 8.3 от „Политиката на ВТ за 2004-2009 г.“ (т.е. AAS за междинни доставки/планиран износ, отстъпки при планиран износ и възстановяване на крайни акцизи). При механизма на ARO се възстановяват данъци и мита на доставчика, а не на крайния износител, под формата на отстъпки или възстановяване на мита. Възстановяването на данъци или мита е възможно както за местни суровини, така и за вносни;
vi) насрещен вътрешен акредитив: тази подсхема също се прилага за местните доставки на притежател на предварително разрешително. Притежателят на такова разрешително може да се обърне към банка за откриване на вътрешен акредитив в полза на местен доставчик. Разрешението ще бъде признато от банката за пряк внос само по отношение на стойността и обема на суровините, които са набавени на местния пазар, а не чрез внос. Местният доставчик ще има право да се ползва от предимствата на планирания износ, предвидени в параграф 8.3 от „Политиката по ВТ 2004-2009 г.“ (т.е. AAS за междинни доставки/планиран износ, отстъпки при планиран износ и възстановяване на крайни акцизи).
(51)
Заявителят е получил отстъпки по схемата AAS във връзка с разглеждания продукт през ПРП. Заявителят е използвал една от подсхемите, а именно AAS за „физически износ“. Следователно не е необходимо да се установява дали останалите неизползвани подсхеми подлежат на изравнителни мерки.
(52)
За целите на извършването на проверки от страна на индийските власти притежателят на предварително разрешително е правно задължен да води „вярна и точна отчетност за потреблението и използването на безмитни вносни стоки/стоки от вътрешния пазар“ в определен формат (глави 4.26 и 4.30 и допълнение 23 към „НП 2004-2009 г., том I“ и „НП 2009-2014 г., том I“), т.е. регистър на действителното потребление. Този регистър трябва да бъде заверен от външен експерт-счетоводител/счетоводител, експерт по управленско счетоводство, който издава свидетелство, удостоверяващо че предвидените регистри и съответните записи са били проверени и че информацията, представена съгласно допълнение 23, е вярна и точна във всяко едно отношение.
(53)
По отношение на подсхемата, използвана по време на ПРП от заявителя, а именно „физически износ“, разрешението за внос и задължението за износ са определени по обем и по стойност от ПИ и са отразени в разрешителното. В допълнение към това, към момента на вноса и износа държавните служители трябва да отразят в разрешителното съответните сделки. Обемът на вноса, разрешен по схемата AAS, се определя от ПИ въз основа на SION, които са установени за повечето продукти, включително и за разглеждания продукт. Внасяните суровини не могат да се прехвърлят и трябва да бъдат използвани за производството на крайния продукт за износ. Задължението за износ трябва да бъде изпълнено в рамките на предвидения срок след издаването на лиценза (24 месеца с възможност за две удължавания от по шест месеца всяко).
(54)
Настоящото разследване за целите на междинния преглед установи, че определените от индийските власти изисквания за проверка не се спазват и все още не са проверени на практика. Заявителят не е създал система, с която да бъде проверено кои суровини са били използвани при производството на продукта за износ и в какви количества, както се изисква съгласно Политиката за ВТ (допълнение 23) и в съответствие с приложение II, част II, точка 4 от основния регламент. В действителност липсваха данни за реалното потребление.
(55)
Промените в управлението на политиката за ВТ за периода 2004-2009 г., които започнаха да се прилагат през есента на 2005 г. (задължително изпращане на регистъра на потреблението до индийските власти в контекста на процедурата по изкупуването), до момента не са прилагани по отношение на заявителя. Така прилагането на практика на това изискване не можеше да бъде проверено на този етап.
г) Заключение по отношение на схемата AAS
(56)
Освобождаването от вносни мита е субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент, т.е. представлява финансово участие на ПИ, от което произтичат ползи за разследвания износител.
(57)
В допълнение на това подсхемата „физически износ“ в рамките на схемата за предварителни разрешителни несъмнено зависи съгласно нормативната уредба от извършването на износ и следователно се разглежда като специфична и подлежаща на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент. Без поемане на задължение за износ за никое дружество не могат да произтекат ползите по тази схема.
(58)
Подсхемата, използвана в настоящия случай, не може да бъде разглеждана като допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на правилата, определени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. ПИ не е приложило ефективно нито старата, нито новата система или процедура за проверка, посредством която да се установи дали и в какви количества са били вложени суровини в производството на изнасяния продукт (приложение II, част II, точка 4 от основния регламент, а по отношение на системите за възстановяване за заместители - приложение III, част II, точка 2 от основния регламент). SION за разглеждания продукт не са били достатъчно точни. Самите SION не могат да се разглеждат като система за проверка на действителното потребление, тъй като тези стандартни норми не дават възможност на ПИ да извършва достатъчно точни проверки на количествата суровини, вложени в производството на изнасяния продукт. Освен това ПИ не е провело допълнителна проверка въз основа на действително вложените суровини, макар и по принцип това да се изисква, когато не е налице ефективно прилагана система за проверка (приложение II, част II, точка 5 и приложение III, част II, точка 3 от основния регламент).
(59)
Следователно тази подсхема подлежи на изравнителни мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(60)
При липсата на разрешени системи за възстановяване на мита или системи за възстановяване за заместители подлежащата на изравнителни мерки полза е освобождаването от всички вносни мита, които по принцип са дължими при вноса на влаганите в продукта суровини. В това отношение следва да се отбележи, че основният регламент предвижда не само изравнителни мерки, които да компенсират „прекомерно“ освобождаване от мита. В съответствие с член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и приложение I, буква и) от основния регламент прекомерното освобождаване от мита може да доведе до изравнителни мерки, само когато са спазени условията на приложения II и III от основния регламент. В настоящия случай обаче тези условия не бяха изпълнени. Следователно, ако бъде установено, че не е проведено подходящо наблюдение, горното изключение за схемите за възстановяване не е приложимо и се прилага обичайното правило за изравнителни мерки спрямо сумата на неплатените мита (приходи, от които правителството се е отказало), а не спрямо предполагаемото прекомерно освобождаване. Както е посочено в приложение II, раздел II и приложение III, раздел II от основния регламент, тежестта за изчисляването на прекомерното освобождаване не пада върху разследващия орган. Напротив, съгласно член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, той трябва само да установи наличието на достатъчно доказателства, които да опровергаят целесъобразния характер на системата за проверка, чието наличие се твърди.
(61)
Размерът на субсидията за заявителя, който е използвал AAS, бе изчислен въз основа на вносните мита, от които правителството се е отказало (основните мита и специалните допълнителни мита) върху суровините, внесени по подсхемата по време на ПРП (числител). В съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати от размера на субсидията при направено мотивирано искане за това. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент този размер на субсидията бе отнесен към експортния оборот на разглеждания продукт по време на ПРП като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(62)
Размерът на субсидията, установен по отношение на тази схема по време на ПРП за заявителя, възлиза на 0,2 %.
5. Капиталови субсидии (Capital Subsidies, наричани по-нататък „CS“)
а) Правно основание
(63)
При предходните разследвания по отношение на фолио от PET, в това число и разследването, довело до налагането с Регламент (ЕО) № 367/2006 на действащото окончателно изравнително мито, бяха разгледани няколко публични схеми на Индия, включващи предоставяне на насърчителни мерки на местни дружества. Публичните схеми попадат в позиция „Схема с пакет от насърчителни мерки“, тъй като могат да включват различни видове насърчителни мерки. При предходното разследване бе установено, че на дадено дружество може да бъде предоставено правото да се възползва от предимства по схемата със „Сертификата за допустимост“ или в „Сертификата за право на участие“. Въпреки това, както и при настоящото разследване, е възможно наличието на ad hoc субсидии, като например капиталовите субсидии.
б) Критерии за допустимост
(64)
За да могат да участват, по правило дружествата трябва да инвестират в по-слабо развити райони на даден щат, като създават ново промишлено предприятие, като правят широкомащабни капиталовложения или разнообразяват съществуващи промишлени предприятия.
в) Прилагане на практика
(65)
Съгласно отговорите на въпросника през 2009 г. заявителят е получил значителна по размер сума като капиталова субсидия за създаването на нови производствени съоръжения от правителството на Uttar Pradesh. Беше обяснено, че получаването на тази капиталова субсидия е свързано със създаването на нови производствени съоръжения, т.е. с покриването на разходите за инвестиции, направени от заявителя. Според заявителя се отнася за обикновена субсидия под формата на кредит за подобряване на равнопоставеността.
(66)
Разследването установи също така, че поради предварително направени инвестиции заявителят има право на възстановяване на ДДС и на централния данък върху продажбите от страна на департамента по търговските данъци в Uttar Pradesh. В „Сертификата за допустимост“ е налице максимална сума, която дружеството може да поиска. Схемата е била използвана от дружеството в продължение на четири години. Всеки месец е било искано възстановяването на ДДС и на централния данък, наложени върху продажбите, реализирани съответно на територията на щата и между различните щати, включително и по време на ПРП.
г) Заключение
(67)
Капиталовата субсидия е директен трансфер на средства, т.е. това е предоставяне на безвъзмездни средства на заявителя. Това е субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка i) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Тя се явява финансово участие на органите на местната власт на Uttar Pradesh, от което произтича директна полза на заявителя.
(68)
Чрез възстановяването на ДДС и на централния данък върху продажбите се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и на член 3, параграф 2 от основния регламент. Възстановяването се явява финансово участие на органите на местната власт на Uttar Pradesh, тъй като тази отстъпка намалява приходите им от данъци, които иначе са дължими. Освен това от възстановяването на данъците произтича полза за заявителя, тъй като спестените данъци подобряват неговата ликвидност.
(69)
Съгласно нормативната уредба субсидиите не зависят от извършването на износ. Поради липсата на съдействие от страна на властите в Uttar Pradesh обаче Комисията не бе в състояние да направи окончателно заключение за тази схема по отношение на специфичността и приложението на практика на тази уредба и по отношение на свободата на действие, с която се ползва предоставящият орган при вземането на решение по заявленията. Не може да се определи със сигурност дали са изпълнени условията, посочени в член 4, параграф 2, първа алинея, буква б), предвид факта, че не бе възможно да се установи дали органите на местно самоуправление на Uttar Pradesh са прилагали обективни критерии или условия за предоставянето на субсидията. Следователно, макар да бе доказано, че схемата не е специфична по закон, все още не е ясно установено, че тя не е специфична на практика. В резултат от това схемата се разглежда като специфична и подлежаща на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 2, първа алинея, буква в) и член 4, параграф 2, четвърта алинея от основния регламент.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(70)
По отношение на капиталовата субсидия, получена за изграждането на нови производствени съоръжения, размерът на субсидията бе изчислен в съответствие с член 7, параграф 3 от основния регламент въз основа на разпределянето на субсидията за период, който съответства на периода на нормалната амортизация/на полезния живот на капиталовите стоки в посочения отрасъл, тъй като субсидията може да бъде свързана с придобиването на дълготрайни активи. Към така изчисления размер бяха добавени лихви, за да бъде отразена пълната стойност на ползата във времето. За тази цел беше счетен за подходящ търговският лихвен процент, приложим в Индия по време на периода на разследването за целите на прегледа. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на субсидията бе отнесен впоследствие към общия експортен оборот и продажбите на вътрешния пазар на дружеството по време на ПРП като подходящ знаменател, тъй като субсидията не зависи от осъществяването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(71)
По отношение на възстановяването на ДДС и на централния данък върху продажбите размерът на субсидията бе изчислен въз основа на общо възстановените суми по време на ПРП. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на субсидията (числител) бе отнесен впоследствие към общия експортен оборот и продажбите на вътрешния пазар на дружеството по време на ПРП като подходящ знаменател, тъй като субсидията не зависи от осъществяването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(72)
Въз основа на гореизложеното размерът на субсидията, установена за заявителя по отношение на посочените капиталови субсидии по време на ПРП, възлиза на 0,5 %.
6. Размер на субсидиите, подлежащи на изравнителни мерки
(73)
По отношение на заявителя понастоящем се прилага изравнително мито в размер на 19,1 %.
(74)
В хода на настоящия частичен междинен преглед бе установено, че размерът на подлежащите на изравнителни мерки субсидии за заявителя, изразен ad valorem, е 11,0 %, както е посочено по-долу:
СХЕМА→
DEPBS (11)
EPCGS (11)
AAS (11)
CS
Общо
ДРУЖЕСТВО↓
%
%
%
%
%
Vacmet India Limited
7,9
2,4
0,2
0,5
11,0
(75)
Предвид горното се заключава, че равнището на субсидиране по отношение на разглеждания производител износител е намаляло.
7. Изравнителни мерки
(76)
Проверено бе дали би могло да се счита, че изменените обстоятелства по отношение на разгледаните схеми са с дълготраен характер.
(77)
Разследването потвърди, че размерът на субсидията за заявителя е намалял до стойности, далеч по-ниски от митническата ставка, приложима понастоящем за него. Това намаление на общата сума на субсидията се дължи най-вече на значителния спад на ползите, които могат да бъдат получени по схемата DEPBS. Въз основа на гореизложеното изглежда, че има данни, сочещи, че заявителят ще продължи и в бъдеще да получава субсидии в по-малък размер от този, който се прилага понастоящем по отношение на него.
(78)
След като бе доказано, че заявителят получава субсидиране в много по-малък размер, отколкото преди и вероятно ще продължи да получава субсидии в по-малък размер от този, установен в първоначалното разследване, нивото на тази мярка следва да бъде изменено с оглед на новите констатации.
(79)
Предвид горното, измененото изравнително мито следва да се определи въз основа на новото равнище на субсидиране, установено при настоящия частичен междинен преглед, тъй като маржът на вреда, изчислен при първоначалното разследване във връзка със субсидиран внос, е по-висок.
(80)
В съответствие с член 24, параграф 1, втора алинея от Регламент (ЕО) № 597/2009 не се допуска едновременно налагане на антидъмпингово и изравнително мито за един и същ случай, възникнал поради дъмпинг или наличие на субсидиране на износа. Като се има предвид обаче, че антидъмпинговото мито, установено за заявителя в резултат на паралелното междинно антидъмпингово преразглеждане, се равнява на 0 % за разглеждания продукт, подобна ситуация не е налице в настоящия случай.
(81)
Във връзка с митническата ставка, приложима понастоящем за вноса на разглеждания продукт от производители износители, които не са посочени поименно в член 1, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 367/2006, т.е. митото, посочено в регламента като приложимо за „всички останали дружества“ в Индия, се отбелязва, че действителните обстоятелства по разследваните схеми, както и изравнителните мерки, на които те подлежат, не са се променили от предходното разследване. Поради това няма основания за преизчисляване на субсидията и на митническите ставки на тези дружества. Следователно митническите ставки, приложими за всички дружества, с изключение на заявителя, остават непроменени.
(82)
Заинтересованите страни бяха уведомени за съществените факти и съображения, на които се основаваше намерението да се предложи изменение на митническата ставка, приложима за заявителя, и им бе предоставена възможност да направят коментари.
(83)
Представени от страните устни и писмени коментари бяха взети под внимание и при необходимост окончателните констатации бяха съответно изменени,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Таблицата в член 1, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 367/2006 се изменя, като се вмъква следното:
„Vacmet India Limited, Anant Plaza, IInd Floor, 4/117-2A, Civil Lines, Church Road, Agra-282002, Uttar Pradesh, India
11,0
A992“
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 28 февруари 2011 година.
IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 206/2011
z dne 28. februarja 2011
o spremembi Uredbe (ES) št. 367/2006 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz folije iz polietilen tereftalata (PET) s poreklom iz Indije
SVET EVROPSKE UNIJE JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba), in zlasti členov 19 in 22 Uredbe,
ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija),
ob upoštevanju naslednjega:
A POSTOPEK
1. Predhodna preiskava in obstoječi izravnalni ukrepi
(1)
Svet je decembra 1999 z Uredbo (ES) št. 2597/1999 (2) uvedel dokončno izravnalno dajatev na uvoz folije iz polietilen tereftalata (PET) (v nadaljnjem besedilu: zadevni izdelek), ki se trenutno uvršča pod oznaki KN ex 3920 62 19 in ex 3920 62 90, s poreklom iz Indije. Ukrepi v obliki izravnalne dajatve ad valorem v višini med 3,8 % in 19,1 % so bili uvedeni na uvoz poimensko navedenih izvoznikov, na uvoz zadevnega izdelka od vseh drugih družb pa je bila uvedena stopnja preostale dajatve v višini 19,1 %. Obdobje prvotne preiskave je trajalo od 1. oktobra 1997 do 30. septembra 1998.
(2)
Svet je marca 2006 z Uredbo (ES) št. 367/2006 (3) (v nadaljnjem besedilu: Uredba (ES) št. 367/2006) po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 18 osnovne uredbe ohranil dokončno izravnalno dajatev, uvedeno z Uredbo (ES) št. 2597/1999 na uvoz folije iz PET s poreklom iz Indije. Obdobje preiskave v zvezi s pregledom je trajalo od 1. oktobra 2003 do 30. septembra 2004.
(3)
Svet je avgusta 2006 po vmesnem pregledu glede subvencioniranja indijskega proizvajalca folije iz PET z Uredbo (ES) št. 1288/2006 (4) spremenil dokončno izravnalno dajatev, uvedeno za to družbo z Uredbo (ES) št. 367/2006.
(4)
Svet je septembra 2007 po delnem vmesnem pregledu glede subvencioniranja drugega indijskega proizvajalca folije iz PET z Uredbo (ES) št. 1124/2007 (5) spremenil dokončno izravnalno dajatev, uvedeno za to družbo z Uredbo (ES) št. 367/2006.
(5)
Svet je januarja 2009 po delnem vmesnem pregledu glede subvencioniranja petih indijskih proizvajalcev folije iz PET, ki ga je na lastno pobudo začela Komisija, z Uredbo (ES) št. 15/2009 (6) spremenil dokončno izravnalno dajatev, uvedeno za te družbe z Uredbo (ES) št. 367/2006, in dokončne protidampinške dajatve, uvedene z Uredbo (ES) št. 1292/2007 (7).
(6)
Svet je junija 2010 po delnem vmesnem pregledu glede subvencioniranja indijskega proizvajalca folije iz PET z Izvedbeno uredbo (EU) št. 579/2010 (8) spremenil dokončno izravnalno dajatev, uvedeno za to družbo z Uredbo (ES) št. 367/2006.
(7)
Upoštevati bi bilo treba, da za družbo Vacmet India Limited na podlagi Uredbe (ES) 367/2006 trenutno velja izravnalna dajatev v višini 19,1 %.
2. Obstoječi protidampinški ukrepi
(8)
Upoštevati bi bilo treba, da za družbo Vacmet India Limited na podlagi Uredbe (ES) 1292/2007 velja preostala protidampinška dajatev v višini 17,3 %.
3. Začetek delnega vmesnega pregleda
(9)
Komisija je 7. avgusta 2009 prejela zahtevek za delni vmesni pregled v skladu s členom 19 osnovne uredbe. Zahtevek, po obsegu omejen na preiskavo subvencioniranja, je vložila družba Vacmet India Limited, proizvajalec izvoznik iz Indije (v nadaljnjem besedilu: vložnik). Vložnik je v svojem zahtevku trdil, da so se okoliščine, na podlagi katerih so bili uvedeni ukrepi, spremenile in da so spremembe trajne narave. Vložnik je predložil dokaze prima facie, da za izravnavo subvencije nadaljevanje ukrepov na sedanji ravni ni več potrebno.
(10)
Po posvetovanju s svetovalnim odborom je Komisija ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi, ki upravičujejo začetek delnega vmesnega pregleda, zato je Komisija z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (9) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku), 14. januarja 2010 začela delni vmesni pregled v skladu s členom 19 osnovne uredbe, po obsegu omejen na proučitev subvencije v zvezi z vložnikom.
(11)
Namen preiskave v zvezi z delnim vmesnim pregledom je bil tudi oceniti potrebo, odvisno od ugotovitev pregleda, po spremembi stopnje dajatve, ki se trenutno uporablja za uvoz zadevnega izdelka od proizvajalcev izvoznikov iz zadevne države, ki niso posebej navedeni v členu 1(2) Uredbe (ES) št. 367/2006, torej stopnje dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe v Indiji“.
(12)
Komisija je 14. januarja 2010 z obvestilom o začetku, objavljenem v Uradnem listu Evropske unije (10) napovedala začetek delnega vmesnega pregleda protidampinških ukrepov, katerega obseg je, kar zadeva vložnika, omejen na proučitev dampinga.
4. Preiskava
(13)
Preiskava stopnje subvencioniranja je zajela obdobje od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2009 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave v zvezi s pregledom ali OPP).
(14)
Komisija je vložnika, vlado Indije (v nadaljnjem besedilu: VI) in industrijo Unije uradno obvestila o začetku preiskave v zvezi z delnim vmesnim pregledom. Zainteresirane strani so imele možnost pisno izraziti svoja stališča in biti zaslišane.
(15)
Komisija je vložniku poslala vprašalnik, da bi pridobila informacije, ki so potrebne za njeno preiskavo. Poleg tega je bil vprašalnik poslan VI.
(16)
Medtem ko je vložnik v celoti sodeloval pri preiskavi, pristojni organi VI niso odgovorili na vprašalnik v zastavljenem roku. Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so se ji zdele potrebne za določitev subvencioniranja. V prostorih vložnika je bil izveden preveritveni obisk.
B. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
1. Zadevni izdelek
(17)
Izdelek, ki ga zajema ta pregled, je enak izdelek, kot ga opredeljuje uredba o uvedbi veljavni ukrepov (Uredba (ES) št. 367/2006), in sicer folija iz polietilen tereftalata (PET) s poreklom iz Indije, trenutno uvrščena pod oznaki KN ex 3920 62 19 in ex 3920 62 90.
2. Podobni izdelek
(18)
Ta preiskava je podobno kot prejšnje pokazala, da imajo folija iz PET, proizvedena v Indiji in izvožena v Unijo, folija iz PET, proizvedena in prodana na domačem indijskem trgu, ter folija iz PET, ki jo proizvedejo proizvajalci Unije in prodajo v EU, enake osnovne fizikalne in kemijske lastnosti ter enake osnovne uporabe.
(19)
Zato se ti izdelki obravnavajo kot podobni v smislu člena 2(c) osnovne uredbe.
C. SUBVENCIONIRANJE
1. Uvod
(20)
Na podlagi informacij, ki sta jih predložila vložnik in industrija Unije, so bile preiskane naslednje sheme, ki domnevno vključujejo dodeljevanje subvencij:
(a)
shema za preložitev plačila uvoznih dajatev (Duty Entitlement Passbook Scheme);
(b)
shema za podporo izvozu proizvodnih sredstev (Export Promotion Capital Goods Scheme);
(c)
shema vnaprejšnjih odobritev (Advance Authorization Scheme) (prej shema vnaprej pridobljenih dovoljenj - Advance Licence Scheme);
(d)
finančne subvencije (Capital Subsidies).
(21)
Navedene sheme od (a) do (c) temeljijo na Zakonu o zunanjetrgovinskem poslovanju (razvoj in predpisi) iz leta 1992 (št. 22 iz leta 1992), ki je začel veljati 7. avgusta 1992 (v nadaljnjem besedilu: Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju). Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju VI dovoljuje izdajanje uradnih obvestil glede izvozne in uvozne politike. Ta so povzeta v dokumentih „Zunanjetrgovinska politika“, ki jih vsakih pet let izda ministrstvo za trgovino in jih redno posodablja. Za OPP sta pomembna dva dokumenta zunanjetrgovinske politike, to sta Zunanjetrgovinska politika 04-09 in Zunanjetrgovinska politika 09-14. Poleg tega VI določa postopke, ki urejajo Zunanjetrgovinsko politiko 04-09 in Zunanjetrgovinsko politiko 09-14 v Priročniku o postopkih, Zvezek I (v nadaljnjem besedilu: HOP I 04-09 oziroma HOP I 09-14). Priročnik o postopkih se tudi redno posodablja.
(22)
Shemo navedeno pod točko (d) urejajo organi države Utar Pradeš.
2. Shema za preložitev plačila uvoznih dajatev (DEPBS)
(a) Pravna podlaga
(23)
DEPBS je podrobno opisana v odstavku 4.3 Zunanjetrgovinske politike 04-09 in Zunanjetrgovinske politike 09-14 ter poglavju 4 HOP I 04-09 in HOP I 09-14.
(b) Upravičenost
(24)
Do te sheme je upravičen vsak proizvajalec izvoznik ali trgovec izvoznik.
(c) Praktično izvajanje DEPBS
(25)
Izvoznik lahko zaprosi za kredite DEPBS, ki so izračunani kot delež vrednosti izdelkov, izvoženih v skladu s to shemo. Take stopnje DEPBS so indijski organi določili za večino izdelkov, vključno z zadevnim izdelkom. Določene so na podlagi standardnih vhodno-izhodnih normativov (v nadaljnjem besedilu: SION), ob upoštevanju domnevne uvozne vsebnosti surovin v izvoženem izdelku in učinka carin na takšen domnevni uvoz, ne glede na to, ali so bile uvozne dajatve dejansko plačane ali ne.
(26)
Za upravičenost do ugodnosti iz te sheme mora družba izvažati. V trenutku izvoznega posla mora izvoznik indijskim organom podati deklaracijo, ki navaja, da izvoz poteka na podlagi DEPBS. Za izvoz blaga indijski carinski organi med postopkom odpreme izdajo izvozno odpremnico. Ta dokument med drugim navaja znesek kredita DEPBS, ki se dodeli za ta izvozni posel.V tej fazi je izvozniku znana ugodnost, ki jo bo prejel. Ko carinski organi izdajo izvozno odpremnico, VI ne more več odločati o dodelitvi kredita DEPBS.
(27)
Ugotovljeno je bilo, da se v skladu z indijskimi računovodskimi standardi krediti DEPBS po obračunskem načelu lahko knjižijo kot prihodek na poslovnem računu, ko je izpolnjena obveznost izvoza. Taki krediti se lahko uporabljajo za plačilo carin na poznejši uvoz vsakršnega blaga, razen proizvodnih sredstev in blaga, za katero veljajo omejitve glede uvoza. Blago, uvoženo s takimi krediti, se lahko proda na domačem trgu (ob plačilu prometnega davka) ali uporabi v druge namene. Krediti DEPBS se lahko prosto prenašajo in so veljavni v obdobju 12 mesecev od datuma izdaje.
(28)
Vloge za kredite DEPBS se predložijo elektronsko in lahko zajemajo neomejeno število izvoznih poslov. Dejansko za oddajo vlog za kredite DEPBS ni strogih rokov. Elektronski sistem, ki se uporablja za upravljanje DEPBS, avtomatično ne izključuje izvoznih poslov zunaj roka za oddajo vlog iz poglavja 4.47 HOP I 04-09 in 09-14. Kakor je jasno določeno v poglavju 9.3 HOP I 04-09 in 09-14, je vloge, prejete po izteku rokov za oddajo vlog, tudi vedno mogoče upoštevati ob uvedbi manjše kazenske takse (torej 10 % upravičenega zneska).
(29)
Ugotovljeno je bilo, da je vložnik v OPP uporabljal to shemo.
(d) Sklepi o DEPBS
(30)
DEPBS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Kredit DEPBS je finančni prispevek VI, saj bo kredit na koncu uporabljen za izravnavo uvoznih dajatev, kar zmanjšuje prihodek VI od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega kredit DEPBS za izvoznika predstavlja ugodnost, ker izboljša njegovo likvidnost.
(31)
DEPBS je tudi zakonsko pogojena z opravljenim izvozom in zato specifična, proti njej pa se lahko v skladu s točko (a) prvega pododstavka člena 4(4) osnovne uredbe uvedejo izravnalni ukrepi.
(32)
Ta shema se ne more šteti za dovoljen sistem povračila dajatev ali sistem nadomestnega povračila v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ne izpolnjuje pravil iz točke (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in pravila za povračila) in Priloge III (opredelitev in pravila za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Zlasti izvoznik ni nikakor obvezan dejansko porabiti blaga, uvoženega brez dajatev, v proizvodnem postopku, znesek kredita pa ni izračunan glede na dejansko porabljene surovine. Ni niti sistema ali postopka, ki bi potrdil, katere surovine so porabljene v proizvodnem procesu izvoznega izdelka oziroma ali je prišlo do presežnega plačila uvoznih dajatev v smislu točke (i) Priloge I ter prilog II in III k osnovni uredbi. Izvoznik je tudi upravičen do ugodnosti v okviru DEPBS ne glede na to, ali sploh uvaža kakršne koli surovine. Za upravičenost do ugodnosti zadošča, da izvoznik zgolj izvaža blago, ne da bi dokazal, da je bila kakršna koli surovina uvožena. Tako so celo izvozniki, ki vse svoje surovine nabavljajo lokalno in ne uvažajo nobenega blaga, ki se lahko uporablja kot surovine, upravičeni do ugodnosti DEPBS.
(e) Izračun višine subvencije
(33)
V skladu s členom 3(2) in členom 5 osnovne uredbe ter metodologijo izračunavanja, uporabljeno za to shemo v Uredbi (ES) št. 367/2006, je bil znesek subvencij, proti katerim je mogoče uvesti izravnalne ukrepe, izračunan glede na ugodnost za prejemnika, ki je bila ugotovljena v OPP. V tem smislu se šteje, da se ugodnost prejemniku dodeli v trenutku, ko je izveden izvozni posel v okviru te sheme. V tem trenutku se lahko VI odpove carinam, kar predstavlja finančni prispevek v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ko carinski organi izdajo izvozno odpremnico, ki med drugim navaja znesek kredita DEPBS, ki se dodeli za ta izvozni posel, VI nima pravice odločati o tem, ali se subvencija dodeli. Glede na navedeno se šteje za ustrezno, da se ugodnosti v okviru DEPBS izračunajo kot vsota kreditov, prejetih za izvozne posle v okviru te sheme v OPP.
(34)
Kadar so bili predloženi upravičeni zahtevki, so bile pristojbine za pridobitev subvencije v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete od tako pridobljenih kreditov, s čimer je znesek subvencije postal števec. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za skupni izvozni promet v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija pogojena z izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali transportirane količine.
(35)
Stopnja subvencije, ugotovljena v zvezi s to shemo v OPP za vložnika, znaša 7,9 %.
3. Shema za podporo izvozu proizvodnih sredstev (EPCGS)
(a) Pravna podlaga
(36)
EPCGS je podrobno opisana v poglavju 5 Zunanjetrgovinske politike 04-09 in Zunanjetrgovinske politike 09-14 ter poglavju 5 HOP I 04-09 in HOP I 09-14.
(b) Upravičenost
(37)
Do te sheme so upravičeni proizvajalci izvozniki, trgovci izvozniki, „vezani“ na spremljajoče proizvajalce in ponudnike storitev.
(c) Praktično izvajanje
(38)
Na podlagi pogoja obveznosti izvoza je družbi dovoljen uvoz proizvodnih sredstev (novih in od aprila 2003 do deset let starih proizvodnih sredstev) po znižani stopnji carinske dajatve. VI v ta namen po vlogi in plačilu pristojbine izda dovoljenje EPCGS. Od aprila 2000 shema določa znižano stopnjo uvozne dajatve v višini 5 % za vsa proizvodna sredstva, uvožena v okviru te sheme.
(39)
Imetnik dovoljenja EPCGS lahko proizvodna sredstva nabavlja tudi na domačem trgu. V tem primeru domači proizvajalec proizvodnih sredstev lahko izkoristi ugodnost dajatev prostega uvoza surovin, potrebnih za proizvodnjo takih proizvodnih sredstev. Domači proizvajalec pa lahko zahteva tudi ugodnost predvidenega izvoza glede na dobavo proizvodnih sredstev imetniku dovoljenja EPCGS.
(40)
Ugotovljeno je bilo, da je vložnik v OPP uporabljal to shemo.
(d) Sklepi o EPCGS
(41)
EPCGS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Znižanje dajatve pomeni finančni prispevek s strani VI, ker ta koncesija zmanjša prihodek VI od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega znižanje dajatve za izvoznika pomeni ugodnost, saj privarčevane dajatve pri uvozu izboljšajo njegovo likvidnost.
(42)
EPCGS je zakonsko pogojena z opravljenim izvozom, ker takih dovoljenj ni mogoče dobiti brez obveznosti izvoza. Zato se šteje za specifično in je proti njej mogoče uvesti izravnalne ukrepe v skladu s točko (a) prvega pododstavka člena 4(4) osnovne uredbe.
(43)
Te sheme ni mogoče šteti za dovoljen sistem povračila dajatev ali sistem nadomestnega povračila v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Dovoljeni sistemi, določeni v točki (i) Priloge I osnovne uredbe, ne zajemajo proizvodnih sredstev, ker se ne uporabljajo v proizvodnji izvoznih izdelkov.
(e) Izračun zneska subvencije
(44)
Znesek subvencije je bil izračunan v skladu s členom 7(3) osnovne uredbe na podlagi neplačanih carinskih dajatev na uvožena proizvodna sredstva v obdobju, ki odraža normalno amortizacijsko dobo takšnih proizvodnih sredstev v zadevni industriji. V skladu z uveljavljeno prakso je bil tako izračunan znesek, ki se nanaša na OPP, popravljen z dodatkom obresti za to obdobje, da se odrazi celotna vrednost ugodnosti v tem obdobju. V ta namen se je štela za primerno komercialna obrestna mera v Indiji v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Kadar so bili predloženi upravičeni zahtevki, so bile v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete nujne pristojbine za pridobitev subvencije.
(45)
V skladu s členom 7(2) in 7(3) osnovne uredbe se je ta znesek subvencije dodelil izvoznemu prometu v OPP kot ustrezen imenovalec, saj je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali transportirane količine.
(46)
Glede uvoza iz te sheme je preiskava pokazala, da bi se veliko predmetov lahko uporabilo tako za proizvodnjo zadevnega izdelka kot tudi za proizvodnjo drugih izdelkov. Vendar je bilo ugotovljeno, da se nekateri predmeti uporabljajo v proizvodni enoti, ki se uporablja le za proizvodnjo folije iz PET. Zato bi moral za izračun ugodnosti za vložnika imenovalec za te predmete biti izvozni promet navedenega izdelka in ne skupni izvozni promet.
(47)
Stopnja subvencije, ugotovljena v zvezi s to shemo v OPP za vložnika, znaša 2,4 %.
4. Shema vnaprejšnjih odobritev (AAS)
(a) Pravna podlaga
(48)
Shema je podrobno opisana v odstavkih 4.1.1 do 4.1.14 Zunanjetrgovinske politike 04-09 in Zunanjetrgovinske politike 09-14 ter poglavjih 4.1 do 4.3 HOP I 04-09 in HOP I 09-14. Ta shema se je med prejšnjo preiskavo, zaradi katere je bila na podlagi Uredbe (ES) št. 367/2006 uvedena sedaj veljavna dokončna izravnalna dajatev, imenovala Shema vnaprejšnjih dovoljenj.
(b) Upravičenost
(49)
AAS sestavlja šest podshem, kakor je podrobneje opisano v uvodni izjavi 50. Navedene podsheme se med drugim razlikujejo v obsegu upravičenosti. Proizvajalci izvozniki in trgovci izvozniki, „vezani“ na spremljajoče proizvajalce, so upravičeni do AAS za fizični izvoz in do AAS za letne potrebe podshem. Proizvajalci izvozniki, ki dobavljajo končnemu izvozniku, so upravičeni do AAS za vmesne dobave. Glavni izvajalci, ki dobavljajo za kategorije „predvidenega izvoza“, navedene v odstavku 8.2 Zunanjetrgovinske politike 04-09, kot so dobavitelji izvozno usmerjenega obrata (v nadaljnjem besedilu: EOU), so upravičeni do AAS za podshemo predvidenega izvoza. Končno so vmesni dobavitelji proizvajalcev izvoznikov upravičeni do ugodnosti za „predvideni izvoz“ po podshemah vnaprejšnje pripustitve naročil (ARO) in vzajemnega notranjega akreditiva.
(c) Praktično izvajanje
(50)
Vnaprejšnja dovoljenja se lahko izdajo za:
(i) fizični izvoz: to je glavna podshema. Omogoča dajatev prost uvoz vhodnih materialov za proizvodnjo določenega nastalega izvoznega izdelka. „Fizični“ v tem okviru pomeni, da mora izvozni izdelek zapustiti ozemlje Indije. Uvozno nadomestilo in izvozna obveznost, vključno z vrsto izvoznega izdelka, sta določena v dovoljenju;
(ii) letno potrebo: takšno dovoljenje ni vezano na določen izvozni izdelek, temveč na širšo skupino izdelkov (npr. kemični in sorodni izdelki). Imetnik dovoljenja lahko - do določene mejne vrednosti, določene glede na njegov prejšnji opravljeni izvoz - dajatev prosto uvaža kakršne koli surovine, ki se uporabljajo pri proizvodnji kakršnih koli predmetov, ki spadajo v tako skupino izdelkov. Če uporablja takšne surovine, ki so oproščene dajatev, se lahko odloči za izvoz katerega koli nastalega izdelka, ki spada v tako skupino izdelkov;
(iii) vmesne dobave: ta podshema zajema primere, v katerih nameravata dva proizvajalca izdelovati en izvozni izdelek in si razdeliti proizvodni proces. Proizvajalec izvoznik, ki izdeluje vmesni izdelek, lahko dajatev prosto uvaža vhodne materiale in za ta namen prejme AAS za vmesne dobave. Končni izvoznik dokonča proizvodnjo in je dolžan izvoziti končni izdelek;
(iv) predvideni izvoz: ta podshema omogoča glavnemu izvajalcu dajatev prosto uvažati surovine, potrebne za proizvodnjo blaga, ki se kot „predviden izvoz“ prodajo kategorijam kupcev, navedene v odstavkih 8.2.(b) do (f),(g),(i) in (j) Zunanjetrgovinske politike 04-09. Predvideni izvoz se nanaša na posle, pri katerih dobavljeno blago ne zapusti države. Številne kategorije dobav veljajo za predvideni izvoz, če je blago izdelano v Indiji, npr. dobava blaga izvozno usmerjenemu obratu (EOU) ali družbi, ki ima sedež v posebni ekonomski coni (SEZ);
(v) naročila za vnaprejšnjo pripustitev (ARO): imetnik AAS, ki namerava pridobivati surovine iz domačih virov namesto z neposrednim uvozom, jih lahko pridobiva z ARO. V teh primerih so vnaprejšnja dovoljenja validirana kot ARO in potrjena domačemu dobavitelju ob dobavi v njej določenih predmetov. S potrditvijo ARO je domači dobavitelj upravičen do ugodnosti predvidenega izvoza, kakor so določene v odstavku 8.3 Zunanjetrgovinske politike 04-09 (torej AAS za vmesne dobave/predvideni izvoz, povračilo za predvideni izvoz in vračilo končne trošarine). Mehanizem ARO vrača davke in dajatve dobavitelju, namesto da bi jih vračal končnemu izvozniku v obliki povračila/vračila dajatev. Vračilo davkov/dajatev se lahko uveljavlja za domače in uvožene surovine;
(vi) vzajemni notranji akreditiv: ta podshema tudi zajema domače dobave imetniku vnaprejšnjega dovoljenja. Imetnik vnaprejšnjega dovoljenja lahko pri banki odpre notranji akreditiv v korist domačega dobavitelja. Dovoljenje bo banka validirala za neposreden uvoz le za vrednosti in količine domačih, ne pa uvoženih izdelkov. Domači proizvajalec je upravičen do ugodnosti za predvideni izvoz, kakor je določeno v odstavku 8.3 Zunanjetrgovinske politike 04-09 (torej AAS za vmesne dobave/predvideni izvoz, povračila za predvideni izvoz in vračila končnih trošarin).
(51)
Vložnik je prejel koncesije na podlagi AAS, povezane z zadevnim izdelkom, v OPP. Vložnik je uporabil eno od podshem, torej AAS za fizični izvoz. Zato ni treba določiti možnosti uvedbe izravnalnega ukrepa za preostale neuporabljene podsheme.
(52)
Za namene preverjanja s strani indijskih organov, je imetnik vnaprejšnjega dovoljenja zakonsko zavezan voditi „verodostojno in ustrezno poslovno knjigo potrošnje in dajatev prosto uvoženega/domače nabavljenega blaga“ v določeni obliki (poglavji 4.26 in 4.30 ter Dodatek 23 HOP I 04-09 in HOP I 09-14), torej dejansko evidenco potrošnje. To evidenco mora preveriti zunanji pooblaščeni računovodja/stroškovni računovodja, ki izda potrdilo, da so bile predpisane evidence in ustrezna računovodska dokumentacija pregledane ter da so informacije, predložene v skladu z Dodatkom 23, v vseh pogledih resnične in pravilne.
(53)
VI v zvezi s podshemo, ki jo je v OPP uporabljal vložnik, torej za fizični izvoz, določi količino in vrednost nadomestila za uvoz in obveznosti izvoza, kar se zapiše na dovoljenje. Poleg tega morajo vladni uslužbenci ob uvozu in izvozu na dovoljenje vpisati ustrezne posle. Količino uvoza, dovoljenega v okviru AAS, določi VI na podlagi standardnih vhodno-izhodnih normativov (SION), ki obstajajo za večino izdelkov, vključno z zadevnim izdelkom. Uvoženi vhodni materiali niso prenosljivi in jih je treba uporabiti za proizvodnjo nastalega izvoznega izdelka. Obveznost izvoza mora biti izpolnjena v določenem časovnem roku po izdaji dovoljenja (24 mesecev z možnostjo dveh podaljšanj po 6 mesecev).
(54)
S sedanjo preiskavo v zvezi z vmesnim pregledom je bilo ugotovljeno, da zahteve za preverjanje, ki so jih določili indijski organi, niso bile upoštevane in še niso bile preskušene v praksi. Vložnik ni vzdrževal sistema, na podlagi katerega bi se lahko preverilo, katere surovine so bile porabljene v proizvodnji izvoženega izdelka in v kakšnih količinah, kakor to določa Zunanjetrgovinska politika (Dodatek 23) in v skladu s Prilogo II(II)(4) k osnovni uredbi. Pravzaprav ni bilo podatkov o dejanski porabi.
(55)
Spremembe v vodenju Zunanjetrgovinske politike 04-09, ki so začele veljati jeseni 2005 (obvezno pošiljanje evidence potrošnje indijskim organom v okviru postopka odkupa), se v primeru vložnika še niso uporabljale. Tako se dejansko izvajanje te določbe v tej fazi ni moglo preveriti.
(d) Sklepi o AAS
(56)
Oprostitev uvoznih dajatev je v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe subvencija, torej finančni prispevek VI, ki je preiskovanemu izvozniku prinesel ugodnosti.
(57)
Poleg tega so AAS za fizični izvoz očitno zakonsko pogojene z opravljenim izvozom in se zato štejejo za specifične ter se proti njim lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s točko (a) prvega pododstavka člena 4(4) osnovne uredbe. Brez izvozne obveznosti družba ne more uživati ugodnosti iz te sheme.
(58)
Poleg tega se v tem primeru uporabljena podshema ne more šteti za dovoljeni sistem povračila dajatev ali sistem nadomestnega povračila v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ne izpolnjuje pravil iz točke (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in pravila za povračila) in Priloge III (opredelitev in pravila za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. VI ni učinkovito uporabila niti novega niti starega sistema ali postopka preverjanja, da bi lahko potrdila, ali in v kakšnih količinah so bile surovine porabljene za proizvodnjo izvoznega izdelka (Priloga II(II)(4) k osnovni uredbi in, v primeru shem nadomestnega povračila, Priloga III(II)(2) k osnovni uredbi). SION za zadevni izdelek niso bili dovolj natančno opredeljeni. SION sami se ne morejo šteti za sistem preverjanja dejanske porabe, ker zasnova teh normativov VI ne omogoča dovolj natančnega preverjanja količin surovin, ki so bile porabljene pri proizvodnji za izvoz. VI tudi ni izvedla nadaljnje preiskave na podlagi dejanske količine surovin, čeprav bi to ob odsotnosti učinkovito uporabljenega sistema preverjanja (Priloga II(II)(5) in Priloga III(II)(3) k osnovni uredbi) morala storiti.
(59)
Proti podshemi se torej lahko uvedejo izravnalni ukrepi.
(e) Izračun zneska subvencije
(60)
V odsotnosti dovoljenih sistemov povračila dajatev ali sistemov nadomestnega povračila pomeni ugodnost, proti kateri se lahko uvede izravnalni ukrep, odpust skupnih uvoznih dajatev, ki se običajno zaračunajo ob uvozu surovin. Glede tega se opozarja, da osnovna uredba ne določa le izravnave za „presežni“ odpust dajatev. V skladu s členom 3(1)(a)(ii) in Prilogo I(i) k osnovni uredbi je mogoče izravnati presežne odpuste dajatev le, če so izpolnjeni pogoji iz prilog II in III k osnovni uredbi. Vendar v obravnavanem primeru ti pogoji niso bili izpolnjeni. Če ustrezen postopek spremljanja ni vzpostavljen, se ta izjema za sheme povračil ne uporablja in se uporablja običajno pravilo za izravnavanje zneska neplačanih dajatev (izpada prihodka), ne pa kakršen koli domnevni presežni odpust. Kakor je določeno v prilogah II(II) in III(II) k osnovni uredbi, za izračun presežnega odpusta ni zadolžen preiskovalni organ. Nasprotno, v skladu s členom 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe mora preiskovalni organ samo zbrati zadostne dokaze, da zavrne domnevno ustreznost sistema preverjanja.
(61)
Znesek subvencije za vložnika, ki je uporabljal AAS, je bil izračunan na podlagi izpadlih uvoznih dajatev (osnovna carina in posebna dodatna carina) za material, ki je bil uvožen v skladu s podshemo v OPP (števec). V skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe so bile pristojbine, ki so nujno potrebne za pridobitev subvencije, odštete od zneska subvencije, kadar so bili za to vloženi upravičeni zahtevki. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen izvoznemu prometu zadevnega izdelka v OPP kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali transportirane količine.
(62)
Stopnja subvencije, ugotovljena v zvezi s to shemo v OPP za vložnika, znaša 0,2 %.
5. Finančne subvencije (CS)
(a) Pravna podlaga
(63)
V prejšnjih preiskavah v zvezi s folijo iz PET, vključno s preiskavo, zaradi katere je bila z Uredbo (ES) št. 367/2006 uvedena sedaj veljavna dokončna izravnalna dajatev, je bilo preiskanih več indijskih državnih shem, ki vključujejo spodbude lokalnim družbam. Te državne sheme spadajo pod naslov „Paketna shema spodbud“, ker so lahko vključene različne vrste spodbud. Prejšnja preiskava je ugotovila, da bi upravičenost družbe do ugodnosti lahko bila določena v „certifikatu za izpolnjevanje pogojev“ ali „certifikatu o upravičenju“. Vendar bi lahko bile, tako kot v sedanji preiskavi, tudi ad hoc subvencije, kot so finančne subvencije.
(b) Upravičenost
(64)
Za upravičenost do te sheme morajo družbe praviloma vlagati v slabše razvita območja države z vzpostavitvijo novega industrijskega obrata ali z veliko kapitalsko naložbo ali z razvejanostjo obstoječega industrijskega obrata.
(c) Praktično izvajanje
(65)
V skladu z izpolnjenim vprašalnikom je vložnik leta 2009 od vlade Utar Pradeša (v nadaljnjem besedilu: VUP) prejel znaten znesek kot finančno subvencijo za vzpostavitev novih proizvodnih zmogljivosti. Pojasnjeno je bilo, da je prejeta finančna subvencija povezana z vzpostavitvijo novih proizvodnih zmogljivosti, torej za kritje stroškov vložnikovih naložb. Po vložnikovem mnenju je bila to čista subvencija v obliki dotacije za izboljšanje enakosti.
(66)
Preiskava je pokazala tudi, da je vložnik zaradi prej opravljenih naložb upravičen do povračila DDV in centralnega prometnega davka (CST) s strani Oddelka za trgovski davek Utar Pradeša. V „certifikatu za izpolnjevanje pogojev“ je naveden prag, do katerega je družba upravičena. Družba je shemo uporabljala več kot štiri leta. Mesečno so bila zahtevana povračila plačanega DDV in CST, obračunanega za prodajo znotraj države in meddržavno prodajo, vključno v OPP.
(d) Sklep
(67)
Finančna subvencija je neposreden prenos sredstev, torej nepovratno sredstvo vložniku. To je subvencija v smislu člena 3(1)(a)(i) in člena 3(2) osnovne uredbe. Je finančni prispevek vlade države Utar Pradeš, ki vložniku prinaša neposredno ugodnost.
(68)
Povračilo DDV in CST zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Povračilo predstavlja finančni prispevek vlade države Utar Pradeš, ker ta koncesija zmanjša prihodek vlade države Utar Pradeš od davka, ki bi sicer zapadel v plačilo. Poleg tega prinaša povračilo davka vložniku ugodnost, ker prihranjen davek izboljša njegovo likvidnost.
(69)
Subvencije niso zakonsko pogojene z opravljenim izvozom. Vendar zaradi pomanjkljivega sodelovanja organov vlade države Utar Pradeš Komisija glede te sheme ni mogla priti do trdnega sklepa v zvezi s specifičnostjo in praktično uporabo tega zakona ter stopnjo diskrecije, ki jo ima pri odločanju glede zahtevkov organ, ki subvencijo dodeljuje. Ni mogoče zanesljivo ugotoviti, ali je izpolnjena točka (b) prvega pododstavka člena 4(2), ker ni bilo mogoče ugotoviti, da je vlada države Utar Pradeš za dodeljevanje subvencije uporabila objektivna merila ali pogoje. Tudi če se izkaže, da shema ni zakonsko specifična, še vedno ni jasno, ali dejansko res ni specifična. Zato velja za specifično in je proti njej mogoče uvesti izravnalne ukrepe v skladu s točko (c) prvega pododstavka člena 4(2) in četrtim pododstavkom člena (4)(2) osnovne uredbe.
(e) Izračun zneska subvencije
(70)
Znesek finančne subvencije, prejete za vzpostavitev novih proizvodnih zmogljivosti, je bil izračunan v skladu s členom 7(3) osnovne uredbe na podlagi finančne subvencije v obdobju, ki odraža normalno armotizacijsko dobo/življenjsko dobo proizvodnih sredstev v tej industriji, ker je lahko subvencija vezana na pridobitev stalnih sredstev. Obresti so bile dodane temu znesku, da bi se odrazila polna vrednost ugodnosti skozi čas. V ta namen se je štela za primerno komercialna obrestna mera v Indiji v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen skupnemu izvoznemu prometu in domači prodaji v OPP kot ustrezen imenovalec, ker subvencija ni pogojena z izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali transportirane količine.
(71)
Višina subvencije glede povračila DDV in centralnega prometnega davka je bila izračunana na podlagi zneska povračil v OPP. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije (števec) dodeljen skupnemu izvoznemu prometu in domači prodaji v OPP kot ustrezen imenovalec, ker subvencija ni pogojena z izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali transportirane količine.
(72)
Na podlagi zgoraj navedenega znaša stopnja subvencije za vložnika v zvezi s temi finančnimi subvencijami v OPP 0,5 %.
6. Znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi
(73)
Za vložnika trenutno velja izravnalna dajatev v višini 19,1 %.
(74)
Med tem delnim vmesnim pregledom je ugotovljeni znesek subvencij za vložnika, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izražen ad valorem, znašal 11,0 %, kakor je navedeno spodaj:
SHEMA→
DEPBS (11)
EPCGS (11)
AAS (11)
CS
Skupaj
DRUŽBA↓
%
%
%
%
%
Vacmet India Limited
7,9
2,4
0,2
0,5
11,0
(75)
Ob upoštevanju navedenega je bilo ugotovljeno, da se je stopnja subvencioniranja za zadevnega proizvajalca izvoznika znižala.
7. Izravnalni ukrepi
(76)
Prav tako se je proučilo, ali bi se lahko glede spremenjenih okoliščinin v zvezi s proučenimi shemami štelo, da so trajne narave.
(77)
Preiskava je potrdila, da se je znesek subvencije za vložnika zmanjšal znatno pod stopnjo dajatev, ki se uporablja zanj. Vzrok za zmanjšanje splošne ravni subvencije je predvsem v znatnem zmanjšanju ugodnosti, ki izhajajo iz DEPBS. Na podlagi navedenega se zdi, da bo vložnik še naprej prejemal subvencije v znesku, ki je nižji od zanj trenutno veljavnega zneska.
(78)
Zaradi novih ugotovitev bi bilo treba spremeniti raven ukrepov, ker je bilo dokazano, da vložnik prejema veliko nižjo subvencijo kot prej in da bo verjetno še naprej prejemal subvencijo v znesku, ki je nižji od zneska, določenega v prvotni preiskavi.
(79)
Zato bi bilo treba spremenjeno stopnjo izravnalne dajatve določiti na novi stopnji subvencioniranja, ugotovljeni v tem delnem vmesnem pregledu, ker stopnja škode, izračunana v prvotni protisubvencijski preiskavi, ostaja višja.
(80)
V skladu z drugim pododstavkom člena 24(1) Uredbe (ES) št. 597/2009 za noben izdelek ne smejo hkrati veljati protidampinške in izravnalne dajatve za obravnavanje enakih razmer, ki izhajajo iz dampinga ali iz izvoznega subvencioniranja. Ker protidampinška dajatev za vložnika kot posledica vzporednega protidampinškega vmesnega pregleda v zvezi z zadevnim izdelkom znaša 0 %, v tem primeru to ne velja.
(81)
Ob upoštevanju stopnje dajatve, ki se trenutno uporablja za uvoz zadevnega izdelka proizvajalcev izvoznikov, ki niso posebej navedeni v členu 1(2) Uredbe (ES) št. 367/2006, torej stopnje, za katero je navedeno, da velja za „vse druge družbe“ v Indiji, je treba opozoriti, da se dejanske modalitete preiskovanih shem in možnost uvedbe izravnalnih ukrepov proti njim niso spremenile glede na prejšnjo preiskavo. Tako ni nobenega razloga za preračun stopenj subvencij in dajatev teh družb. Zato ostanejo stopnje dajatev, ki se uporabljajo za vse družbe, razen za vložnika, nespremenjene.
(82)
Zainteresirane strani so bile obveščene o osnovnih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravala predlagati sprememba stopnje dajatve, ki se uporablja za vložnika, in so imele možnost, da podajo svoje pripombe.
(83)
Po proučitvi ustnih in pisnih pripomb, ki so jih predložile strani, so se dokončne ugotovitve po potrebi ustrezno spremenile -
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
V razpredelnico iz člena 1(2) Uredbe (ES) št. 367/2006 se vstavi naslednje:
„Vacmet India Limited, Anant Plaza, IInd Floor, 4/117-2A, Civil Lines, Church Road, Agra-282002, Uttar Pradesh, Indija
11,0
A992“.
Člen 2
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 28. februarja 2011