РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1206/2011 НА КОМИСИЯТА
от 22 ноември 2011 година
за определяне на изисквания за идентификация на въздухоплавателните средства с цел наблюдение в рамките на системата Единно европейско небе
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 552/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 10 март 2004 година относно оперативната съвместимост на европейската мрежа за управление на въздушното движение (Регламент за оперативна съвместимост) (1), и по-специално член 3, параграф 5 от него,
като има предвид, че:
(1)
Комисията даде мандат на Евроконтрол съгласно член 8, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 549/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 10 март 2004 г. за определяне на рамката за създаването на единно европейско небе (Рамков регламент) (2) да разработи изисквания за функционирането и оперативната съвместимост на наблюдението в рамките на европейската мрежа за управление на въздушното движение (ЕМУВД). Настоящият регламент се основава на представения в рамките на този мандат доклад от 9 юли 2010 г.
(2)
Преди на дадено въздухоплавателно средство да бъде предоставено обслужване на въздушното движение с помощта на система за наблюдение следва да се установи неговата идентификация в съответствие с процедурите на Международната организация за гражданско въздухоплаване (ИКАО).
(3)
Непрекъснатостта на работа зависи от еднозначното и непрекъснато идентифициране на отделните въздухоплавателни средства, които оперират като общо въздушно движение съгласно правилата за полети по прибори в рамките на въздушното пространство на Единното европейско небе.
(4)
Настоящият метод за идентифициране на индивидуални въздухоплавателни средства използва дискретни кодове за транспондери на вторични обзорни РЛС („SSR кодове“), разпределени съгласно процедурите на ИКАО и аеронавигационния план за европейския регион.
(5)
Ръстът на трафика през последното десетилетие доведе до хроничен недостиг на дискретни SSR кодове, които да удовлетворят търсенето през пиковите периоди, и понастоящем идентифицирането на индивидуални въздухоплавателни средства в европейското въздушно пространство не може да бъде гарантирано.
(6)
Като начало в рамките на определена част от Единното европейско небе следва да се изгради хармонизирана възможност за ефективно използване на технологията въздух-земя за идентифициране на въздухоплавателни средства, с цел да се намали общата нужда от дискретни SSR кодове за постигането на индивидуална идентификация на въздухоплавателни средства.
(7)
С цел да се оптимизира наличността на дискретни SSR кодове, доставчиците на аеронавигационно обслужване, които няма да могат да използват технологията въздух-земя за идентифициране на въздухоплавателни средства, следва да осигурят по-добри и хармонизирани функции за автоматично предоставяне на SSR кодове на въздухоплавателни средства.
(8)
Следва да се осигури възможност за използване на технологията въздух-земя за идентифициране на въздухоплавателни средства в цялото въздушно пространство на Единното европейско небе, за да бъде задоволена нуждата от дискретни SSR кодове за идентифициране на общия въздушен трафик, опериращ по правилата за полети по прибори.
(9)
Облекчаването на изискванията за предоставяне на дискретни SSR кодове, когато се използва технологията въздух-земя за идентифициране на въздухоплавателни средства, може най-добре да бъде постигнато от интегрираната система за обработка на начални полетни планове, която идентифицира полетите, отговарящи на условията за предоставяне на съгласуван идентификационен код, и от доставчиците на аеронавигационно обслужване, които предоставят съгласувания идентификационен код на тези полети, след като идентифицирането на въздухоплавателното средство с помощта на технологията въздух-земя е извършено успешно.
(10)
Идентифицирането на въздухоплавателно средство с помощта на технологията въздух-земя може да бъде използвано само за идентифициране на дадено въздухоплавателно средство в случаите, в които доставчиците на аеронавигационно обслужване разполагат с подходящи сензори за наблюдение, функции на системата за обработка и разпространение на данните от наблюдение, функции на системата за обработка на полетни данни, комуникации въздух-земя и земя-земя, функции на дисплея на контрольора, и предвиждат процедури и обучение на личния състав.
(11)
Степента, в която един доставчик на аеронавигационно обслужване може действително да използва възможностите на технологията въздух-земя за намаляване на необходимостта от дискретни SSR кодове, зависи от нивото на оборудване на въздухоплавателното средство за използване на тази технология за идентифициране, от степента, в която маршрутите на това въздухоплавателно средство са покрити от системи, предоставящи такава функционална възможност, и от основното изискване да се осигури ефикасна и безопасна експлоатация.
(12)
Контрольорите следва да получават предупреждения за непреднамерено предоставяне на един и същ SSR код на повече от едно въздухоплавателно средство, за да се предотврати погрешното идентифициране на въздухоплавателни средства.
(13)
Еднородното прилагане на специфични процедури във въздушното пространство на Единното европейско небе е от изключително значение за постигането на оперативна съвместимост и непрекъснатост на работата.
(14)
Всички промени в съоръжения и услуги вследствие прилагането на настоящия регламент, следва да бъдат отразени от държавите-членки в Европейския план за въздухоплаване на ИКАО чрез обичайната процедура за изменения.
(15)
Настоящият регламент не следва да обхваща военните операции и учения, посочени в член 1, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 549/2004.
(16)
С оглед на поддържането или повишаването на съществуващите равнища на безопасност на операциите от държавите-членки следва да се изисква да гарантират, че заинтересованите страни извършват оценка на безопасността, включваща процеси за определяне на опасностите и за оценка и намаляване на риска. Хармонизираното прилагане на тези процеси спрямо системите, обхванати от настоящия регламент, налага определянето на конкретни изисквания за безопасност по отношение на всички изисквания за оперативна съвместимост и експлоатационни характеристики.
(17)
В съответствие с Регламент (ЕО) № 552/2004 правилата за въвеждане на оперативната съвместимост следва да описват конкретните процедури за оценка на съответствието, които се прилагат за оценка на съответствието или на годността за използване на компонентите, както и за проверка на системите.
(18)
Когато обслужването на въздушното движение се предоставя предимно на въздухоплавателни средства, опериращи като общ въздушен трафик под военно наблюдение, е възможно ограничения, свързани с възлагането на поръчки, да попречат на спазването на настоящия регламент.
(19)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Комитета за единно небе,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет
Настоящият регламент определя изискванията относно системите, подпомагащи предоставянето на информация за наблюдение, техните компоненти и свързаните с тях процедури, с цел осигуряване на еднозначна и непрекъсната индивидуална идентификация на въздухоплавателни средства в рамките на ЕМУВД.
Член 2
Приложно поле
1. Настоящият регламент се прилага за верига за наблюдение, състояща се от:
а)
бордови компоненти на системи за наблюдение, както и свързаните с тях процедури;
б)
наземни системи за наблюдение, техните компоненти и свързаните с тях процедури;
в)
системи и процедури за обслужване на въздушното движение и по-специално системи за обработка на полетни данни, системи за обработка на данни от наблюдения и системи за взаимодействие човек-машина;
г)
комуникационни системи земя-земя, въздух-земя, техните компоненти и свързаните с тях процедури, използвани за разпространението на данните от наблюдението.
2. Настоящият регламент се прилага за всички полети, изпълнявани като общо въздушно движение съгласно правилата за полети по прибори в рамките на въздушното пространство, определено в член 1, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 551/2004 на Европейския парламент и на Съвета (3).
Член 3
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат определенията от член 2 от Регламент (ЕО) № 549/2004.
Прилагат се също и следните определения:
1.
„идентификация на въздухоплавателното средство“ означава група от букви, цифри или комбинация от тях, която или е идентична на или е кодираният еквивалент на позивната на въздухоплавателното средство, която трябва да се употребява в комуникацията въздух-земя и която се използва, за да се идентифицира въздухоплавателното средство в комуникациите земя-земя по обслужването на въздушното движение;
2.
„SSR код“ означава един от 4 096 кода за идентифициране на вторични обзорни РЛС, който може да бъде предаван от бордови компоненти на системи за наблюдение;
3.
„дискретен SSR код“ означава четирицифрен код за идентифициране на вторична обзорна РЛС, чиито две последни цифри не са „00“;
4.
„идентификация въздух-земя на въздухоплавателни средства“ означава идентификацията на въздухоплавателно средство, която се предава от бордови компоненти на системите за наблюдение посредством система за наблюдение въздух-земя;
5.
„идентификационен код“ означава индивидуален SSR код, предоставен със специално предназначение;
6.
„прелитане“ означава полет, който навлиза в даден участък от въздушното пространство, идвайки от прилежащ участък, преминава през дадения участък и го напуска, навлизайки в съседен участък;
7.
„пристигащ полет“ означава полет, който навлиза в даден участък от въздушното пространство, идвайки от прилежащ участък, преминава през дадения участък и се приземява в точка, намираща се в този участък;
8.
„заминаващ полет“ означава полет, който започва на летище в даден участък от въздушното пространство, преминава през този участък, след което или се приземява на летище в същия участък или го напуска, навлизайки в съседен участък;
9.
„оператор“ означава лице, организация или предприятие, осъществяващо или предлагащо услуги по експлоатация на въздухоплавателни средства;
10.
„списък за разпределяне на кодове“ означава документ, в който е описано общото разпределение на SSR кодовете по държави-членки и органи за обслужване на въздушното движение, които са съгласувани между държавите-членки и публикувани в аеронавигационен план на ИКАО за европейския регион.
11.
„верига за съвместно наблюдение“ означава верига на наблюдение, изискваща както наземни, така и бордови компоненти за определяне на елементите на данните от наблюдението;
12.
„интегрирана система за обработка на начални полетни планове“ означава система в Европейската мрежа за управление на въздушното движение, посредством която се предоставя централизирана услуга за полетно планиране и разпространение и която се занимава с приемане, потвърждаване и разпространение на полетни планове във въздушното пространство, попадащо в обхвата на настоящия регламент;
Член 4
Изисквания относно експлоатационните характеристики
1. Държавите-членки, отговорни за предоставяне на обслужване на въздушното движение във въздушното пространство, определено в приложение I, гарантират, че е създадена възможност за използване на индивидуална идентификация на въздухоплавателни средства с помощта на технологията за идентифициране въздух-земя при:
а)
поне 50 % от всички прелитания на определения участък от въздушното пространство на дадената държава-членка; и
б)
поне 50 % от общия брой на всички пристигащи и заминаващи полети в рамките на определения участък от въздушното пространство на дадената държава-членка.
2. Доставчиците на аеронавигационно обслужване гарантират, че най-късно до 2 януари 2020 г. съвместната верига за наблюдение ще разполага с необходимите функционални възможности, позволяващи на доставчиците да прилагат индивидуална идентификация на въздухоплавателни средства с помощта на технологията въздух-земя за идентифициране на въздухоплавателни средства.
3. Доставчиците на аеронавигационно обслужване, използващи индивидуална идентификация на въздухоплавателни средства с помощта на технологията въздух-земя за идентифициране на въздухоплавателни средства, гарантират, че спазват изискванията, определени в приложение II.
4. Доставчиците на аеронавигационно обслужване, ползващи индивидуална идентификация на въздухоплавателни средства с помощта на дискретни SSR кодове извън въздушното пространство, определено в приложение I, гарантират, че спазват изискванията, определени в приложение III.
5. Доставчиците на аеронавигационно обслужване гарантират, че:
а)
са инсталирани системите, посочени в член 2, параграф 1, букви б), в) и г), доколкото това е необходимо за спазване на изискванията, определени в параграфи 3 и 4 от настоящия член;
б)
са инсталирани системите или са въведени процедурите, посочени в член 2, параграф 1, букви б), в) и г), доколкото това е необходимо, за да бъдат информирани контрольорите, когато е налице непреднамерено повторно предоставяне на SSR кодове.
6. Държавите-членки гарантират, че:
а)
частите от въздушното пространство, посочени в точка 1 от приложение II, са декларирани пред службата за централизирано планиране на полети и разпределение, с цел подкрепа на изискванията на параграфи 1 и 2 от настоящия член и буква б) от настоящия параграф;
б)
интегрираната система за обработка на начални полетни планове информира всички заинтересовани доставчици на аеронавигационно обслужване за полетите, които отговарят на условията за ползване на идентификационния код, посочен в буква в);
в)
даден идентификационен код се съгласува между всички държави-членки и се координира с трети европейски държави с цел определянето му само на въздухоплавателни средства, при които индивидуалната идентификация се извършва с помощта на технологията въздух-земя за идентифициране на въздухоплавателни средства.
Член 5
Изисквания за безопасност
1. Държавите-членки гарантират, че всички промени в съществуващите системи, посочени в член 2, параграф 1, букви б), в) и г), или въвеждането на нови системи, се предхождат от оценка на безопасността, включително определяне на заплахите, оценка на риска и възможностите за намаляването му, извършвана от заинтересованите страни.
2. За целите на оценката на безопасността, посочена в параграф 1, се спазват най-малко изискванията, определени в приложение IV.
Член 6
Съответствие или годност за използване на компонентите
Преди издаването на декларацията на ЕО за съответствие или годност за използване, предвидена в член 5 от Регламент (ЕО) № 552/2004, производителите на компоненти за системите, посочени в член 2, параграф 1 от настоящия регламент, или техните упълномощени представители, установени в Съюза, оценяват съответствието или годността за използване на тези компоненти в съответствие с изискванията, определени в приложение V.
Въпреки това, процедурите за сертифициране, които съответстват на Регламент (ЕО) № 216/2008 на Европейския парламент и на Съвета (4), се считат също за приемливи процедури за оценката на съответствието на компонентите, ако в рамките на тези процедури се доказва съответствие с приложимите изисквания относно експлоатационните характеристики и безопасността, предвидени в настоящия регламент.
Член 7
Проверка на системите
1. Доставчиците на аеронавигационно обслужване, които могат да докажат или са доказали, че изпълняват условията, посочени в приложение VI, провеждат проверка на системите, посочени в член 2, параграф 1, букви б), в) и г), съгласно изискванията, изложени в приложение VII, част А.
2. Доставчиците на аеронавигационно обслужване, които не могат да докажат, че изпълняват условията, посочени в приложение VI, възлагат на нотифициран орган проверката на системите, посочени в член 2, параграф 1, букви б), в) и г). Тази проверка се провежда в съответствие с изискванията, изложени в приложение VII, част Б.
3. Процесите на сертифициране, отговарящи на изискванията на Регламент (ЕО) № 216/2008, се считат за приемливи процедури за проверка на системите, ако в рамките на тези процеси се доказва съответствие с приложимите изисквания относно експлоатационните характеристики и безопасността, предвидени в настоящия регламент.
Член 8
Допълнителни изисквания за доставчиците на аеронавигационно обслужване
1. Доставчиците на аеронавигационно обслужване гарантират, че всички техни ангажирани в тази област служители, са надлежно запознати с изискванията, определени в настоящия регламент и са подходящо обучени за служебните си задължения.
2. Доставчиците на аеронавигационно обслужване:
а)
изготвят и поддържат работни наръчници, съдържащи необходимите инструкции и информация, позволяващи на съответните служители да прилагат настоящия регламент;
б)
гарантират, че наръчниците, посочени в буква а), са достъпни и актуални, като актуализацията и разпространението им са обект на съответно управление на качеството и на конфигуриране на документацията;
в)
гарантират, че работните методи и оперативните процедури са в съответствие с настоящия регламент.
Член 9
Допълнителни изисквания за операторите
1. Операторите предприемат необходимите мерки, за да гарантират, че персоналът, експлоатиращ и поддържащ оборудване за наблюдение, е надлежно запознат със съответните разпоредби на настоящия регламент, че е подходящо обучен за служебните си задължения, както и че в пилотската кабина са на разположение инструкции за използване на това оборудване.
2. Операторите предприемат необходимите мерки, за да гарантират, че идентификация по технологията въздух-земя за идентифициране на въздухоплавателни средства е предоставена на въздухоплавателно средство, когато това се изисква оперативно, както е посочено в член 4, параграфи 1 и 2.
3. Операторите гарантират, че настройките за идентифициране на въздухоплавателното средство по технологията въздух-земя, посочена в параграф 4, са в съответствие с точка 7 „идентификация на въздухоплавателното средство“ на полетния план, посочена в точка 2 от приложението към Регламент (ЕО) № 1033/2006 на Комисията (5).
4. Операторите на въздухоплавателните средства, които могат да променят по време на полета своята идентификация по технологията въздух-земя, посочена в параграф 2, гарантират, че тази идентификация не се променя по време на полета, освен ако това не бъде изискано от доставчика на аеронавигационно обслужване.
Член 10
Допълнителни изисквания за държавите-членки
Държавите-членки гарантират спазването на настоящия регламент, включително публикуването на съответната информация в националните сборници за публикуване на аеронавигационна информация.
Член 11
Изключения
1. В специалния случай на участъци, в които обслужването на въздушното движение се извършва от военни единици или под военен надзор и когато ограничения, свързани с възлагането на поръчки, препятстват спазването на член 4, параграф 2, държавите-членки съобщават на Комисията най-късно до 31 декември 2017 г. датата за постигане на съвместимост с технологията въздух-земя за идентифициране на въздухоплавателни средства, която не може да бъде по-късно от 2 януари 2025 г.
2. След консултация с управителния орган на мрежата и не по-късно от 31 декември 2018 г., Комисията може да направи преглед на изключенията, съобщени по параграф 1, които могат да се отразят значително на ЕМУВД.
Член 12
Влизане в сила и прилагане
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от 9 февруари 2012 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 22 ноември 2011 година.
IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1206/2011
z dne 22. novembra 2011
o zahtevah glede identifikacije zrakoplova v okviru dejavnosti nadzora za enotno evropsko nebo
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 552/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o interoperabilnosti evropske mreže za upravljanje zračnega prometa (uredba o interoperabilnosti) (1) in zlasti člena 3(5) Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Komisija je v skladu s členom 8(1) Uredbe (ES) št. 549/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o določitvi okvira za oblikovanje enotnega evropskega neba (okvirna uredba) (2) pooblastila organizacijo Eurocontrol, da oblikuje zahteve za učinkovitost in interoperabilnost nadzora znotraj evropske mreže za upravljanje zračnega prometa („EATMN“). Ta uredba temelji na poročilu o pooblastilu z dne 9. julija 2010.
(2)
Treba je določiti individualno identifikacijo zrakoplova v skladu s postopki Mednarodne organizacije za civilno letalstvo („ICAO“), preden se zrakoplovu zagotovijo službe zračnega prometa z uporabo nadzornega sistema.
(3)
Nemoteno delovanje je odvisno od jasne in stalne identifikacije posameznih zrakoplovov, ki se uporabljajo v splošnem zračnem prometu v skladu s pravili instrumentalnega letenja v zračnem prostoru enotnega evropskega neba.
(4)
Sedanja metoda za identifikacjo posameznega zrakoplova uporablja diskretne oznake radarskih odzivnikov za sekundarni nadzor (v nadaljnjem besedilu: oznake SSR), dodeljene v skladu s postopki ICAO in navigacijskim načrtom zračnega prometa za evropsko regijo..
(5)
Zaradi naraščanja prometa v zadnjem desetletju je ob času konic redno manj razpoložljivih diskretnih oznak SSR od povpraševanja, zato zdaj ne moremo zagotoviti individualne identifikacije zrakoplova v evropskem zračnem prostoru.
(6)
Začetno operativno zmožnost za uporabo funkcije identifikacije zrakoplova z navzdolnjo povezavo je treba uporabiti na usklajen način v določeni prostornini zračnega prostora enotnega evropskega neba, da bi zmanjšali splošno povpraševanje po dodeljevanju diskretnih oznak SSR za individualno identifikacijo zrakoplova.
(7)
Da bi optimizirali razpoložljivost diskretnih oznak SSR, morajo izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa brez zmožnosti uporabe funkcije identifikacije zrakoplova z navzdolnjo povezavo uporabiti izboljšane in usklajene zmožnosti za samodejno dodeljevanje oznak SSR zrakoplovom.
(8)
Uporabiti je treba zmožnost uporabe funkcije identifikacije zrakoplova z navzdolnjo povezavo v vsem zračnem prostoru enotnega evropskega neba, da bi zadostili potrebi po diskretnih oznakah SSR za opredelitev splošnega zračnega prometa, ki poteka v skladu s pravili instrumentalnega letenja.
(9)
Zmanjšanje zahteve po dodeljevanju diskretnih oznak SSR pri uporabi funkcije identifikacije zrakoplova z navzdolnjo povezavo je bi bilo najbolje doseči z integriranim sistemom za obdelavo začetnih načrtov leta, ki identificira lete, upravičene do dodelitve dogovorjene razvidne oznake, in od izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa, ki upravičenim letom dodeljujejo dogovorjene razvidne oznake, ko je identifikacija z uporabo funkcije identifikacije zrakoplova z navzdolnjo povezavo uspešna.
(10)
Funkcije identifikacije zrakoplova z navzdolnjo povezavo se lahko uporablja samo za dosego individualne identifikacije zrakoplova kjer izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa uporabljajo ustrezne nadzorne senzorje, funkcije sistema za obdelavo in razdeljevanje nadzornih podatkov, funkcijo sistema za obdelavo podatkov o letu, komunikacijska sredstva zrak-zemlja in zemlja-zemlja, funkcijo prikaza na ekranu kontrolorjev letov, ter omogočajo postopke in usposabljanja osebja.
(11)
Stopnja, do katere lahko izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa dejansko uporabijo zmožnost uporabe funkcije identifikacije zrakoplova z navzdolnjo povezavo za zmanjšanje zahteve po dodeljevanju diskretnih oznak SSR, je odvisna od stopnje, do katere je zrakoplov opremljen s funkcijo identifikacije zrakoplova z navzdolnjo povezavo, od obsega, v katerem so proge, ki jih zrakoplov preleti, neprekinjeno pod nadzorom sistemov, ki omogočajo to funkcijo, ter od nadrejene zahteve po zagotavljanju učinkovitega in varnega delovanja.
(12)
Kontrolorji letov bi morali prejeti opozorila, kadar se več kot enemu zrakoplovu nenamerno dodeli ista oznaka SSR, da bi preprečili možnost napačne identifikacije zrakoplova.
(13)
Enotna uporaba posebnih postopkov znotraj zračnega prostora enotnega evropskega neba je bistvena za doseganje interoperabilnosti in nemotenega delovanja.
(14)
Države članice morajo vse spremembe zmogljivosti in storitev, ki so posledica izvajanja te uredbe, vključiti v evropski navigacijski načrt zračnega prometa ICAO, in sicer z običajnim postopkom predloga za spremembo.
(15)
Ta uredba ne zajema vojaških operacij in usposabljanj, kakor je navedeno v členu 1(2) Uredbe (ES) št. 549/2004.
(16)
Za ohranitev ali izboljšanje sedanjih ravni varnosti delovanja morajo države članice zagotoviti, da udeležene strani opravijo oceno varnosti, vključno s prepoznavanjem nevarnosti ter postopki v zvezi z oceno in ublažitvijo tveganja. Za usklajeno izvajanje teh postopkov v sistemih, ki jih zajema ta uredba, je treba določiti posebne varnostne zahteve za vse zahteve glede interoperabilnosti in učinkovitosti.
(17)
V skladu z Uredbo (ES) št. 552/2004 morajo izvedbene določbe za interoperabilnost vsebovati opis posebnih postopkov za oceno skladnosti, na podlagi katerih se ocenjujeta skladnost ali primernost uporabe sestavnih delov in verifikacija sistemov.
(18)
Če bi se službe zračnega prometa izvajale predvsem za zrakoplove, ki letijo v splošnem zračnem prometu pod vojaškim nadzorom, bi lahko omejitve pri naročanju preprečile skladnost s to uredbo.
(19)
Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za enotno evropsko nebo -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Vsebina
Ta uredba določa zahteve za sisteme, ki prispevajo k zagotavljanju nadzornih podatkov, njihovih sestavnih delov in z njimi povezanih postopkov, da bi zagotovili jasno in stalno individualno identifikacijo zrakoplova znotraj evropske mreže zračnega prometa (EATMN).
Člen 2
Področje uporabe
1. Ta uredba se uporablja za nadzorno verigo, sestavljeno iz:
(a)
nadzornih sistemov v zraku, njihovih sestavnih delov in pripadajočih postopkov;
(b)
nadzornih sistemov na zemlji, njihovih sestavnih delov in pripadajočih postopkov;
(c)
sistemov in postopkov za službe zračnega prometa, zlasti sistemov za obdelovanje podatkov o letih, sistemov za obdelovanje nadzornih podatkov in sistemov vmesnikov med človekom in strojem;
(d)
komunikacijskih sistemov zemlja-zemlja in zrak-zemlja, njihovih sestavnih delov in z njimi povezanih postopkov, ki se uporabljajo za razdeljevanje nadzornih podatkov.
2. Ta uredba se uporablja za vse lete splošnega zračnega prometa v skladu s pravili instrumentalnega letenja v zračnem prostoru, opredeljenem v členu 1(3) Uredbe (ES) št. 551/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (3).
Člen 3
Opredelitev pojmov
Za namene te uredbe se uporabljajo opredelitve pojmov iz člena 2 Uredbe (ES) št. 549/2004.
Uporabljajo se tudi naslednje opredelitve:
1.
„identifikacija zrakoplova“ pomeni skupino črk, številk ali kombinacijo obeh, enako ali po oznaki enako klicnemu znaku zrakoplova, ki se uporablja za komunikacijo zrak-zemlja in ki se uporablja za identifikacijo zrakoplova pri komunikaciji zemlja-zemlja služb zračnega prometa;
2.
„oznaka SSR“ pomeni eno od 4 096 oznak identitete radarjev za sekundarni nadzor, ki jo lahko posredujejo sestavni deli nadzornih sistemov v zraku;
3.
„diskretna oznaka SSR“ pomeni štirimestno številčno oznako identitete radarjev za sekundarni nadzor, pri kateri vsaj dve številki nista „00“;
4.
„identifikacija zrakoplova z navzdolnjo povezavo“ pomeni identifikacijo zrakoplova, ki jo posredujejo sestavni deli nadzornih sistemov v zraku prek nadzornega sistema zrak-zemlja;
5.
„razvidna oznaka“ pomeni individualno oznako SSR, določeno za posebne namene;
6.
„prelet“ pomeni let, ki vstopi v opredeljeni zračni prostor iz sosednjega sektorja, ga prepotuje in iz njega izstopi v zunanji sosednji sektor;
7.
„prihodni let“ pomeni let, ki vstopi v opredeljeni zračni prostor iz sosednjega sektorja, ga prepotuje in znotraj njega pristane v namembnem kraju;
8.
„odhodni let“ pomeni let, ki izvira z letališča znotraj opredeljenega zračnega prostora, ta prostor prepotuje in pristane na letališču znotraj njega ali iz njega izstopi v zunanji sosednji sektor;
9.
„operater“ pomeni osebo, organizacijo ali podjetje, ki je vključeno ali želi biti vključeno v obratovanje zrakoplova;
10.
„seznam dodeljevanja oznak“ pomeni dokument, v katerem je podrobno določeno splošno razdeljevanje oznak SSR državam članicam in enotam službe zračnega prometa ter o katerem so se dogovorile države članice in je bil objavljen v navigacijskem načrtu zračnega prometa za evropsko regijo ICAO;
11.
„kooperativna nadzorna veriga“ pomeni nadzorno verigo, ki za določitev nadzornih podatkov potrebuje sestavne dele tako na zemlji kot v zraku;
12.
„integrirani sistem za obdelavo začetnih načrtov leta“(integrated initial flight plan processing system; v nadaljnjem besedilu „IFPS“) je sistem v okviru evropske mreže za upravljanje zračnega prometa (European Air Traffic Management Network), prek katerega je v zračnem prostoru, ki ga zajema ta uredba, zagotovljena centralizirana služba za obdelavo in razdelitev načrtov letov, ki opravlja sprejem, potrditev in razdelitev načrtov letov.
Člen 4
Zahteve glede učinkovitosti
1. Države članice, odgovorne za opravljanje služb zračnega prometa v zračnem prostoru, opredeljenem v Prilogi I, zagotovijo zmožnosti, ki omogoča uvedbo individualne identifikacije zrakoplova z uporabo identifikacije zrakoplova z navzdolnjo povezavo za:
(a)
najmanj 50 % vseh preletov opredeljenega zračnega prostora posamezne države članice in
(b)
najmanj 50 % skupnega števila vseh prihodnih in odhodnih letov znotraj opredeljenega zračnega prostora posamezne države članice.
2. Izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa zagotovijo, da ima sodelovalna nadzorna veriga najpozneje 2. januarja 2020 potrebno zmožnost, ki ji omogoča uvedbo individualne identifikacije zrakoplova z uporabo identifikacije zrakoplova z navzdolnjo povezavo.
3. Izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa, ki želijo uvesti individualno identifikacijo zrakoplova z uporabo identifikacije zrakoplova z navzdolnjo povezavo, zagotovijo, da so upoštevane zahteve iz Priloge II.
4. Izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa, ki želijo uvesti individualno identifikacijo zrakoplova z uporabo diskretnih oznak SSR zunaj zračnega prostora iz Priloge I, zagotovijo, da so upoštevane zahteve iz Priloge III.
5. Izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa zagotovijo, da:
(a)
se sistemi iz točk (b), (c) in (d) člena 2(1) uporabljajo v skladu s potrebami po podpori zahtev iz odstavkov 3 in 4 tega člena;
(b)
se sistemi iz točk (b), (c) in (d) člena 2(1) ali postopki uporabljajo v skladu s potrebami po informiranju kontrolorjev o primerih nenamerno podvojenih dodelitev oznak SSR.
6. Države članice zagotovijo, da:
(a)
se prostornine zračnega prometa prijavijo centralizirani službi za obdelavo in razdelitev načrtov letov iz točke (1) Priloge II v podporo zahtevam iz odstavkov 1 in 2 tega člena in točke (b) tega odstavka;
(b)
integrirani sistem za obdelavo začetnih načrtov leta vsem zadevnim izvajalcem navigacijskih služb zračnega prometa sporoči lete, ki so upravičeni do uporabe razvidne oznake iz točke c;
(c)
se vse države članice sporazumejo o enotni razvidni oznaki, ki je usklajena z evropskimi tretjimi državami in se dodeli le zrakoplovom, pri katerih individualna identifikacija zrakoplova poteka z uporabo identifikacije zrakoplova z navzdolnjo povezavo.
Člen 5
Varnostne zahteve
1. Države članice zagotovijo, da je pred vsako spremembo obstoječih sistemov iz točk (b), (c) in (d) člena 2(1) ali pred uvedbo novih sistemov opravljena ocena varnosti, vključno s prepoznavanjem nevarnosti ter oceno in zmanjšanjem tveganja, ki jo opravijo udeležene strani.
2. Pri oceni varnosti iz odstavka 1 se upoštevajo najmanj zahteve iz Priloge IV.
Člen 6
Skladnost ali primernost za uporabo sestavnih delov
Pred izdajo ES-izjave o skladnosti ali primernosti za uporabo sestavnih delov iz člena 5 Uredbe (ES) št. 552/2004 proizvajalci sestavnih delov sistemov iz člena 2(1) te uredbe ali njihovi pooblaščeni zastopniki s sedežem v Uniji ocenijo skladnost ali primernost za uporabo teh sestavnih delov v skladu z zahtevami iz Priloge V.
Vendar pa se postopki certificiranja, ki so v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (4) štejejo za sprejemljive postopke pri ugotavljanju skladnosti teh sestavnih delov, če dokazujejo izpolnjevanje skladnosti z veljavnimi zahtevami te uredbe glede učinkovitosti in varnosti.
Člen 7
Verifikacija sistemov
1. Izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa, ki lahko dokažejo ali so dokazali, da izpolnjujejo pogoje iz Priloge VIII, opravijo verifikacijo sistemov iz točk (b), (c) in (d) člena 2(1) v skladu z zahtevami iz dela A Priloge VII.
2. Izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa, ki ne morejo dokazati, da izpolnjujejo pogoje iz Priloge VI, s priglašenim organom sklenejo podizvajalsko pogodbo o verifikaciji sistemov iz točk (b), (c) in (d) člena 2(1). Verifikacija se izvaja v skladu z zahtevami iz dela B Priloge VII.
3. Postopki certificiranja v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 veljajo za sprejemljive postopke za verifikacijo sistemov, če dokazujejo izpolnjevanje zahtev te uredbe glede učinkovitosti in varnosti.
Člen 8
Dodatne zahteve za izvajalce navigacijskih služb zračnega prometa
1. Izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa zagotovijo, da je vse zadevno osebje ustrezno seznanjeno z zahtevami te uredbe in da je ustrezno usposobljeno za svoje delovne naloge.
2. Izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa:
(a)
razvijajo in vzdržujejo priročnike obratovanja, ki vsebujejo potrebna navodila in informacije, in s tem zagotovijo, da vso zadevno osebje uporablja to uredbo;
(b)
zagotovijo, da so priročniki iz točke (a) dostopni in se posodabljajo ter da se njihova posodobitev in razdelitev izvajata v skladu z načeli ustreznega upravljanja kakovosti in razvrstitve dokumentacije;
(c)
zagotovijo, da so delovne metode in postopki obratovanja skladni s to uredbo.
Člen 9
Dodatne zahteve za operaterje
1. Operaterji sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da je osebje, ki upravlja in vzdržuje opremo za nadzor, seznanjeno z zadevnimi določbami te uredbe, ustrezno usposobljeno za svoje delovne naloge in da so navodila za uporabo opreme na voljo v pilotski kabini.
2. Operaterji sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da je na krovu na voljo identifikacija zrakoplova z navzdolnjo povezavo, kadar je to operativno zahtevano v členu 4(1) in (2).
3. Operaterji zagotovijo, da je nastavitev identifikacije zrakoplova z navzdolnjo povezavo iz odstavka 4 v skladu s točko 7 „identifikacija zrakoplova“ načrta leta iz točke 2 priloge k Uredbi Komisije (ES) št. 1033/2006 (5).
4. Operaterji zrakoplovov, ki imajo zmožnost zamenjave identifikacije zrakoplova z navzdolnjo povezavo iz odstavka 2, ko je zrakoplov v zraku, zagotovijo, da se identifikacija zrakoplova z navzdolnjo povezavo ne spremeni med letom, razen če to zahteva izvajalec navigacijskih služb zračnega prometa.
Člen 10
Dodatne zahteve za države članice
Države članice zagotovijo skladnosti s to uredbo, vključno z objavo pomembnih informacij v nacionalnih zbornikih letalskih informacij.
Člen 11
Izjeme
1. V posebnem primeru dostopov, v katerih storitve zračnega prometa opravljajo vojaške enote ali ki so pod vojaškim nadzorom, in kadar omejitve pri naročanju preprečujejo skladnost s členom 4(2), države članice Komisiji najpozneje 31. decembra 2017 sporočijo datum skladnosti z identifikacijo zrakoplova z navzdolnjo povezavo, ki ne sme biti poznejši od 2. januarja 2025.
2. Po posvetovanju z upraviteljem omrežja in najpozneje 31. decembra 2018 lahko Komisija pregleda izjeme, sporočene na podlagi odstavka 1, ki bi lahko znatno vplivale na EATMN.
Člen 12
Začetek veljavnosti in uporaba
Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Uporablja se od 9. februarja 2012.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 22. novembra 2011