РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 9 март 2012 година
относно Държавна помощ SA.12522 (C 37/08) - Франция - Прилагане на решение „Sernam 2“
(нотифицирано под номер C(2012) 1616)
(Само текстът на френски език е автентичен.)
(текст от значение за ЕИП)
(2012/398/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), и по-специално член 108, параграф 2, алинея първа (1);
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62 от него, параграф 1, буква а);
след като покани заинтересованите страни да представят техните коментари относно посочените членове (2);
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. ОБЩ КОНТЕКСТ НА ПРОЦЕДУРАТА
(1)
На 23 май 2001 г. Комисията е одобрила помощ за преструктурирането на КД „Sernam“ (командитно дружество), което е „Sernam SA“ през декември 2001 г. („решение Sernam 1“) (3).
(2)
На 20 октомври 2004 г. Комисията е приела окончателно решение, с което потвърждава, че одобрената помощ с решение „Sernam 1“ на стойност 503 млн. EUR съответства на вътрешния пазар при определени условия („решение Sernam 2“) (4). Това решение се отнася също така за наличието на допълнителна помощ в размер на 41 млн. EUR, която е несъвместима с вътрешния пазар и Франция следва да възстанови.
(3)
С писмо от 24 юни 2005 г., първо трето лице („първи жалбоподател“) се жалва от неправилното прилагане на решението „Sernam 2“ (5).
(4)
На 22 февруари 2006 г. първият жалбоподател предяви иск за неправомерно бездействие срещу Комисията поради това, че навремето не е предприела действия относно неговата жалба.
(5)
С писмо от 10 април 2006 г. второ заинтересовано лице, дружеството „Mory Group“ („втори жалбоподател“) също така е внесло жалба до Комисията (6).
(6)
Двамата жалбоподатели оценяват по същество, че решението „Sernam 2“ е неправомерно приложено, и са поискали от Комисията да образува нова формална процедура за преглед относно прилагането от Франция на решението „Sernam 2“.
(7)
С писмо от 16 юли 2008 г. Комисията е информирала Франция за решението да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС по отношение на прилагането от Франция на решението „Sernam 2“„решение за откриване“). Комисията по-специално е изразила своите опасения относно съвместимостта на решението „Sernam 2“ с избраните методи от Франция, според нея, за прилагане на това решение и възможността тези методи да предложат нови държавни помощи.
(8)
Решението на Комисията да открие процедурата е публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (7). Доводите на двамата жалбоподатели са обобщени в съображение 16. Със същото решение Комисията е поканила заинтересованите лица да представят техните коментари относно прилагането от Франция на решението „Sernam 2“.
(9)
На 8 октомври 2008 г. френските органи са представили своите коментари относно решението за откриване на процедура.
(10)
Комисията е получила коментарите в тази връзка от част от заинтересованите страни. Първият жалбоподател е предоставил своите коментари на 13 ноември 2008 година. Националното железопътно дружество („SNCF“) е съобщило коментарите си на 6 февруари 2009 г. Инвестиционният фонд „Butler Capital Partners“ („BCP“) е представил коментарите си на 9 февруари 2009 г. Комисията е изпратила получените коментари на Франция на 25 март 2009 г. като ѝ дава възможност да ги коментира и е получила коментарите на френските органи относно коментарите на първия жалбоподател на 7 май 2009 г.
(11)
На 15 март 2011 г. вторият жалбоподател е заставил Комисията да пусне в действие „следствените действия“ с оглед проверка на условията за прилагане на решението „Sernam 2“. Комисията е отговорила на 18 май 2011 г. като е посочила предприетите следствени действия от приемането на решението за откриване на процедура.
(12)
На 25 ноември 2009 г. и на 29 ноември 2011 г. Комисията е отправила искания за предоставяне на информация от френските органи. Отговорите са получени съответно на 15 януари 2010 г. и на 25 януари 2012 г.
1.2. НАЦИОНАЛЕН КОНТЕКСТ НА ПРОЦЕДУРАТА
(13)
На 3 януари 2007 г. дружеството „Mory group“ е отправило искане до френските органи за издаването на две дебитни нареждания: 1) едното срещу „Sernam SA“ по отношение на помощта в размер на 4 млн. EUR, обявена за несъвместима с общия пазар чрез решението „Sernam 2“ и което, според него, не би било предмет на ефективно възстановяване от Франция и 2) другото срещу ползвателя (необозначен) на помощи за преструктурирането на „Sernam SA“, привидно отпуснати от Франция с цел функциониране на прехвърлянето на активи на „Sernam SA“ (относно подробностите на тази операция, вж. раздел 2.4 от настоящото решение).
(14)
Министърът на икономиката, финансите и промишлеността е отхвърлил молбите на втория жалбоподател с писмо. Решението за отхвърляне е било предмет на обжалване за превишаване на правомощие от дружеството „Mory group“ пред административния съд на Париж. Доколкото е известно на Комисията, този съдебен спор продължава да се разглежда.
(15)
Освен това е започнато производство по несъстоятелност на 31 януари 2012 г. по отношение на дружеството „Sernam Xpress“ („Sernam Xpress“). „Sernam Xpress“ е дружество, което е получило нефинансовите активи и пасиви на „Sernam SA“ по време на операцията по прехвърляне на активите на „Sernam SA“ (във връзка с подробностите по тази операция, вж. раздел 2.4). Търговският съд на Нантер е постановил период на наблюдение в рамките на шест месеца и е насрочил ново заседание на 27 март 2012 г.
2. ОПИСАНИЕ
2.1. ПРЕДПРИЯТИЕТО „SERNAM“
(16)
От създаването си през 1970 г. от SNCF като вътрешна услуга, дейностите на предприятието „Sernam“ представляват куриерски дейности и дейности по експресен транспорт на колетни пратки и палети (8).
(17)
На 1 февруари 2000 г. всички дейности на „Sernam“ са предоставени на клон и по този начин е създадено КД „Sernam“ (командитно дружество). КД „Sernam“ е превърнато в акционерно дружество („Sernam SA“) на 21 декември 2001 г. През 2005 г. „Sernam SA“ е наброявало 10 оперативни клона, както и дружество за пътни доставки, дружеството „Sernam Transport Route“.
(18)
На 17 октомври 2005 година, „Sernam Xpress“ е получил нефинансовите активи и пасиви на „Sernam SA“ по случай на прехвърлянето на дейностите на „Sernam SA“ на „Financière Sernam“ (за подробностите по тази операция, вж. раздел 2.4). Тогава „Financière Sernam“ е притежавало 100 % от „Sernam Xpress“.
(19)
През 2006 г. „BCP“ е влязло с дялово участие в размер на 51,8 % от капитала на „Sernam Xpress“. В същото време „Sernam Xpress“ е придобило дружеството „Coulonge“, транспортно предприятие, установено в Лимож.
(20)
През 2011 г. дружествата „Financière Sernam“ и „Sernam Xpress“ са задължени да възстановят собствения си капитал преди края на отчетната година. Тъй като BCP не е внесло необходимия капитал, се е преминало към две операции.
(21)
Първо, през май 2011 г. „Sernam Xpress“ е внесло марката „Sernam“ в опреативния клон на дружеството „Sernam Services“ (този влог е оценен на 15 млн. EUR).
(22)
Второ, на 30 юни 2011 г., дружеството „Sernam Xpress“ е разпуснато и дружеството „Financière Sernam“, единствен акционер, придобива наследството на „Sernam Xpress“ (операция, наречена „универсално прехвърляне на наследство“).
(23)
Съответно групата „Sernam“ днес е съставена от „Financière Sernam“ и клоновете на бившето „Sernam Xpress“, които са вече споменатто „Sernam Services“ и дружеството „Aster“(„Aster“). „Aster“ е бившето дружество „Sernam Transport Route“. „Sernam Xpress“ е продало този клон през 2005 г. и е предоставило гаранция относно оборота на купувача. През март 2008 г. „Sernam Xpress“ е купило отново дружеството, което междувременно е променило наименованието си на „Aster“. Към момента на повторната покупка „Sernam Xpress“ е внесло 5 млн. EUR в текуща сметка на „ASTER“. Тази сума в текущата сметка е оставена на „ASTER“ по време на съвет, проведен през юли. През декември 2011 г. дружеството „Financière Sernam“, което междувременно е придобило „Sernam Xpress“ (вж. съображение 22), рекапитализира дружеството „ASTER“ като му вписва в текуща сметка сумата от 5 599 998 EUR.
(24)
Поради продължаващото влошаване на финансовото положение на групата „Sernam“ на 31 януари 2011 г. е открита процедура по несъстоятелност по отношение на дружествата „Financière Sernam“ и „Sernam Services“. На 3 февруари 2011 г. клонът „Aster“ е обявен в ликвидация с временно продължаване на дейността. Търговският съд на Нантер е постановил период на наблюдение в рамките на шест месеца и е насрочил ново заседание на 27 март 2012 г.
2.2. РЕШЕНИЕ „SERNAM 1“ ОТ 23 МАЙ 2001 Г.
(25)
В решението „Sernam 1“ Комисията е разрешила помощ в размер на 503 млн. EUR като помощ за преструктуриране на „SCS Sernam“. Тази помощ е разрешена по-специално въз основа на ангажимента на Франция да продаде предприятието. В действителност 60 % от капитала на „SCS Sernam“ е трябвало да бъде изкупен от дружеството „Géodis“ АД (9), дружество за транспорт и логистика от общ характер, чиито акции се продават на Парижката фондова борса. Така „Géodis“ АД е трябвало да бъде изцяло и неограничено отговорно за задълженията на „SCS Sername“ (10) и да покрие допълнителните разходи за преструктуриране на стойност 67 млн. 60 EUR. „SCS Sernam“ от своя страна се е ангажирало да намали броя на експлоатационните площадки от 107 на 72 в рамките на периода от 1999 г. до 2004 г., да намали своя оборот с 18 %, да намали своя персонал и да извърши преструктуриране с посочения по-горе бюджет в определения срок, т.е. преди началото на 2004 г.
2.3. РЕШЕНИЕ „SERNAM 2“ ОТ 20 ОКТОМВРИ 2004 Г.
(26)
В своето решение „Sernam 2“ Комисията е констатирала, че разрешената помощ в размер на 503 млн. EUR по силата на решението „Sernam 1“ е платена при различни условия от предвидените с решението „Sernam 1“, по-специално поради възстановяването от „Géodis“ на 15 % (вместо предвидените 60 %) от частите на „SCS Sernam“. Освен това „Géodis“ се е отказал да допринесе лично за разходите за преструктуриране на предприятието в размер на 67 млн. EUR.
(27)
По отношение на тези елементи Комисията е наложила условия за разрешението за предоставяне на помощи в размер на 503 млн. EUR за преструктурирането на „Sernam SA“. Член 3 от решението „Sernam 2“, който съдържа тези условия, гласи следното:
„Член 3
1. Без да се накърняват разпоредбите на параграф 2 е необходимо да бъдат спазени следните условия:
а)
„Sernam“ ще може да упражнява единствено дейност по експедиране на пратки по релсов път съгласно замисъла „Тrain bloc express“ (TBE). В тази връзка, Френската национална железопътна компания гарантира, че за развитието на товарния железопътен превоз (TBE) всеки друг оператор, който подаде искане, ще се ползва със същите условия, които са предложени на „Sernam“.
б)
От своя страна, „Sernam“ ще трябва в продължение на следващите две години, считано от датата на съобщаване на настоящото решение, да замени изцяло собствените си средства и услуги за пътен превоз със средства и услуги за пътен превоз на едно или повече икономически и юридически независими от Френската национална железопътна компания (SNCF) дружества, подбрани въз основа на открита, прозрачна и недискриминационна процедура.
Под начини и услуги за пътен превоз на „Sernam“ се разбират всички пътнотранспортни средства, т.е. колите за пътен превоз на дружество „Sernam“, които то напълно притежава или е взело (под наем или на лизинг).
Дружествата, които ще поемат пътните операции на „Sernam“, ще трябва да осигурят със собствени средства целия комплект пътнотранспортни услуги.
2. В случай че „Sernam“ продаде наведнъж всичките си активи до 30 юни 2005 г. на пазарна цена, на юридически независимо от Френската национална железопътна компания дружество и въз основа на открита, прозрачна и недискриминационна процедура, условията по параграф 1 не се прилагат.“
(28)
В решението „Sernam 2“ Комисията е разкрила също така, че френските органи са предоставили допълнителна помощ на „Sernam“ в размер на 41 млн. EUR. Тя е счела тази помощ за несъвместима с вътрешния пазар и е постановила възстановяването ѝ от Франция.
2.4. ПРЕХВЪРЛЯНЕ НА ДЕЙНОСТИТЕ НА „SERNAM SA“ КЪМ „FINANCIÈRE SERNAM“
(29)
С оглед изпълнението на решението „Sernam 2“, Франция твърди, че е спазила условието, предвидено в член 3, параграф 2. Тя обяснява, че Френската национална железопътна компания е поканила в съобщение за пресата (11), всяка заинтересована страна да се свърже с банка „ABN AMRO“. Тридесет и четири промишлени, финансови групи или консорциуми са били поканени настойчиво да разгледат досието. Писмата за покана за първа обиколка, изпратени от „ABN AMRO“ на страните, които са привлечени от досието, съдържат покана за участие за придобиване на всички активи (в писмото на английски език, използваният термин е „assets“) на „Sernam SA“.
(30)
Според френските власти, икономическото положение на „Sernam“ не е позволило получаването на предложения за положителна валоризация. Всички представени оферти в рамките на тази процедура биха имали за заключение силно отрицателна стойност:
-
[кандидат 1] (предварителна оферта): -120 млн. EUR;
-
[кандидат 2] (предварителна оферта): -90,4 млн. EUR;
-
[кандидат 3] (предварителна оферта): -90,4 млн. EUR;
-
[кандидат 4] (оферта на втори тур): -65,2 млн. EUR;
-
[кандидат 5] (оферта на втори тур): -56,4 млн. EUR.
(31)
При липсата на твърда оферта, екипът на ръководството на „Sernam SA“, чрез дружество, което предстои да се създаде и наречено най-напред „Bidсо“, след което „Financière Sernam“, прави оферта за възстановяване.
2.4.1. Дата на влизане в сила на операциите по прехвърляне на дейностите на „Sernam“ на „Financière Sernam“
(32)
Настоящата оферта е изпратена до Френската национална железопътна компания на 30 юни 2005 г. и на същия ден е приета по принцип от Генералната дирекция на Френската национална железопътна компания. Междувременно формалното заключение на меморандума за разбирателство между всички заинтересовани страни се нуждае от формалности. Меморандумът за разбирателство между Френската национална железопътна компания, „Sernam SA“, „Sernam Xpress“ (един от 10-те клона, 100 % притежавани от „Sernam SA“, създаден през 2002 г.) и управителите на бъдещото дружество „Financière Sernam“, е подписан на 21 юли 2005 г. (наричан по-долу „меморандум за разбирателство от 25 юли 2005 г.“). „Financière Sernam“ е регистрирано в търговския регистър на 14 октомври 2005 г. Различните операции по прехвърляне на дейностите на „Sernam“ на „Financière Sernam“, посочени по-подробно в следващите съображения, са извършени на 17 октомври 2005 г.
2.4.2. Различните операции по прехвърляне на дейностите на „Sernam“ на „Financière Sernam“
(33)
Френските органи са посочили, че прехвърлянето на дейностите на „Sernam“ на „Financière Sernam“ се е осъществило на четири етапа:
а)
Френската национална железопътна компания е рекапитализирала своя клон „Sernam SA“ на 100 % в размер на 57 млн. EUR;
б)
„Sernam SA“ е дало влог на своя клон „Sernam Xpress“, притежаван на 100 %, разпределен по всички елементи на активи, включително рекапитализиране в размер на 57 млн. EUR, посочено в буква а), и на пасиви на „Sernam“, единствено с изключение на пасивите, наречени „финансови“ (заем за участие, договорен от дружеството „Sernam SA“ при групата на Френската национална железопътна компания (SNCF), пасив за изпълнението на договора „IBM - GPS“;), на стойност 38,5 млн. EUR. (12) В противовес на този влог, „Sernam SA“ е получил част от „Sernam Xpress“ на номинална стойност от 100 EUR.
в)
След това „Sernam Xpress“ е преминал към увеличение на капитала с 2 млн. EUR, което е било изцяло поето от Френската национална железопътна компания; вследствие на тази операция, Френската национална железопътна компания притежава мажоритарен дял от „Sernam Xpress“.
г)
„Sernam SA“ и Френската национална железопътна компания са преотстъпили на „Financière Sernam“ срещу 2 млн. EUR всички свои дялове, притежавани в „Sernam Xpress“, които представляват целия капитал на „Sernam Xpress“.
(34)
На 15 декември 2005 г.„Sernam SA“ е обявено в ликвидация по съдебен ред. В пасивите на тази ликвидация са отбелязани 41 млн. EUR, които следва да се възстановят на Френската национална железопътна компания по силата на решението „Sernam 2“. (13)
(35)
Операциите са представени в следната таблица:
(36)
Меморандумът за разбирателство от 21 юли 2005 г. предвижда, освен рекапитализирането от Френската национална железопътна компания, съответно на „Sernam SA“ на стойност 57 млн. EUR и на „Sernam Xpress“ на стойност 2 млн. EUR, гаранциите, предоставени от Френската национална железопътна компания на „Financière Sernam“ (описани подробно в съображения 72 до 85 на решението за откриване на процедура) и уговорка в случай на отрицателно решение на Комисията в рамките на пет години след сключването на меморандума за разбирателство (посочен подробно в съображение 117 от решението за откриване на порцедура).
2.5. ПРИЧИНИ, КОИТО СА ДОВЕЛИ ДО ОТКРИВАНЕТО НА ПРОЦЕДУРА
(37)
В решението от 16 юли 2008 г. Комисията е изразила желание да провери дали Франция е спазила добре, както твърди, член 3, параграф 2 от решението „Sernam 2“ и дали процедурата за възстановяване на несъвместимата помощ от 41 млн. EUR, избрана от Франция, а именно вписването в държавния дълг на фалита на „Sernam SA“, би позволило премахването на нарушаването на конкуренцията, предизвикано от тази помощ. Освен това Комисията е пожелала да провери дали операцията по прехвърлянето на активи на „Sernam SA“ не е отстъпила място на нови държавни помощи, несъвместими с вътрешния пазар.
2.6. КОМЕНТАРИ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
2.6.1. Коментари на жалбоподателите
(38)
На първо време първият жалбоподател счита, че условията, поставени с решението „Sernam 2“ за продажбата на активи на „Sernam 2“, не са спазени.
(39)
Най-напред, срокът, наложен с решението „Sernam 2“, който е 30 юни 2005 г., за изпълнение на прехвърлянето, не е бил спазен, тъй като операциите по прехвърляне са били одобрени на 17 октомври 2005 г. и прекратяването на действията е трябвало да се случи на същия ден.
(40)
Ставайки въпрос след това за цената на прехвърлянето, първият жалбоподател счита, че тя е била определена единствено чрез позоваване на офертата, направена от „Financière Sernam“. Тази оферта сама по себе си е могла да бъде незаконна, тъй като се е подразбирало предоставянето на нови помощи, по-специално рекапитализирането на „Sernam SA“. Накрая първият жалбоподател подчертава, че „Sernam Xpress“ не е бил независимо дружество на „Sernam SA“, както Комисията посочва в своето решение за откриване на процедура.
(41)
От друга страна, операциите за прехвърляне биха представлявали в действителност сделки с акции, т.е. запазване на пазара на субекта ползвател с проста промяна на собственика на субекта.
(42)
Той също така се жалва от нарушението на условието за организиране на продажба посредством прозрачна и открита процедура. Според него продажбата на „Sernam Xpress“ след двойното рекапитализиране на „Sernam SA“ и на „Sernam Xpress“, е трябвало да бъде подложенa на обществена консултация и на покана за представяне на предложения, отколкото продажбата на „Sernam SA“.
(43)
На второ място, първият жалбоподател се жалва относно извършените манипулации при оценката на прехвърлените активи и пасиви и подоценката на продадения субект.
(44)
На трето място, първият жалбоподател изброява серия от мерки, които, според него, биха създали условия за нови помощи: рекапитализирането на 57 млн.EUR, неизплащането на 41 млн. EUR незаконна помощ, оставянето на финансовите вземания на Френската национална железопътна компания от „Sernam SA“. Всички тези мерки биха били помощи, несъвместими с вътрешния пазар.
(45)
На четвърто място първият жалбоподател подчертава, че „Sernam SA“ е трябвало по-скоро да бъде ликвидирано, отколкото отстъпено. Той споделя опасенията на Комисията по отношение на вземането под внимание на някои разходи при изчислението на ликвидацията и счита, че в в нито един момент не е ясно дали действителното преструктуриране на „Sernam “ е струвало по-малко от разходите за ликвидация.
(46)
Първият жалбоподател заключава, че френските органи не само са се освободили от задължението за възстановяване на помощ от 41 млн. EUR, обявена за несъвместима, но също така са предоставили нови помощи на стойност най-малко 95 млн. EUR, към които е подходящо да се добавят различните помощи, отпуснати под формата на гаранции.
(47)
Вторият жалбоподател от своя страна не е представил коментари относно решението за откриване на процедура.
2.6.2. Коментари на заинтересованите страни, които считат, че решението „Sernam 2“ е било спазено
2.6.2.1. Коментари на Френската национална железопътна компания
(48)
Френската национална железопътна компания е спазила условието, предвидено в член 3, параграф 2 от решението „Sernam 2“. Тя твърди, че е продала наведнъж всички активи на „Sernam“ преди 30 юни 2005 г. на пазарна цена на дружество, което няма юридическа връзка, и посредством прозрачна и открита процедура.
(49)
Според Френската национална железопътна компания операциите по прехвърляне биха били неделими и едновременни. Комисията не би могла при това положение да премине към тяхното изкуствено разлагане.
(50)
Тя счита, че в случай на отрицателна цена, принципът на частния инвеститор при пазарна икономика би бил спазен, ако цената на прекратяването е по-ниска от цената на ликвидацията, което би подкрепило държавата акционер, и представя подробни коментари, за да докаже твърдението.
(51)
Накрая, тя подчертава, че задължението относно възстановяването на помощта от 41 млн. EUR е било отбелязано в пасива на ликвидацията на „Sernam SA“.
2.6.2.2. Коментари на „Butler Capital Partners“
(52)
Първо, „BCP“ прави уточнения във връзка с намесата му в капитала на „Sernam Xpress“.
(53)
Второ, „BCP“ уточнява набелязаната цел от повторната покупка на дружеството „Coulonge“.
(54)
Трето, „BCP“ оспорва, че „Sernam Xpress“ е разполагал с излишни ликвидни средства в резултат на рекапитализирането на 57 и 2 млн. EUR. „BCP“ е трябвало да налее повторно 6 млн. EUR в касата, за да достигне минималното приемливо равнище на каса, като се имат предвид финансовите загуби.
(55)
Четвърто, „BCP“ твърди, че помощта от 41 млн. EUR е била прехвърлена на „Sernam Xpress“. „BCP“ счита, че подобно положение би било предвидено единствено ако е доказано, че прехвърлянето на дейностите на „Sernam SA“ не е извършено на пазарна цена. Следователно, според „BCP“ прехвърлянето е било извършено вследствие на открита, прозрачна и недискриминационна процедура. „BCP“ припомня също така, че процесът по прехвърляне е придружен от експертиза.
(56)
Накрая, що се отнася до последствията от поемането на контрола на „Sernam“, „BCP“ прави анализ на увеличението на капитал от продажба и счита, че съгласно съдебната практика Banks (14) и SMI (15), възстановяването на хипотетична помощ не може да тежи на „Financière Sernam“ или на неговия клон „Sernam Xpress“.
2.7. КОМЕНТАРИ НА ФРАНЦИЯ
2.7.1. По отношение на спазването на решението „Sernam 2“
2.7.1.1. По отношение на спазването на срока на продажбата
(57)
Френските органи считат, че твърдата оферта за поемане на дейностите, правно обвързваща за купувача, е представена на 30 юни 2005 г. и е приета на същия ден от Френската национална железопътна компания, което е гарантирало споразумението по отношение на френското право в областта на договорите.
2.7.1.2. По отношение на продажната цена
(58)
Френските органи считат, че решението „Sernam 2“ не е забранявало продажба на отрицателна цена и че съдебната практика признава, че то може да представлява пазарна цена.
(59)
Активите са щели да бъдат продадени на отрицателната цена от 57 млн. EUR, което съответства на сумата за рекапитализиране на „Sernam SA“ от Френската национална железопътна компания. Тази цена би била по-добра от представените първоначално индикативни оферти и би представлявала единствената твърда оферта, предложена от пазара на Френската национална железопътна компания. Тя е валидирана от множество независими експерти (ABN Amro, Oddo Corporate Finance/Paul Hastings и Комисията по участия и трансфери).
(60)
Според френските органи предварителното рекапитализиране, извършвано от Френската национална железопътна компания, е само форма на изпълнение. Комисията не е могла следователно да се позове на това рекапитализиране, за да оспори пазарната стойност на активите на „Sernam“, тъй като дори наличието на пазарна цена би изключило всякаква квалификация на помощта за цялата отрицателна цена.
2.7.1.3. По отношение на продажбата на активи
(61)
В отговор на анализа на Комисията, според която прехвърлянето на дейностите на „Sernam SA“ на „Financière Sernam“ би било съставено от две последователни операции, а именно: 1) еднократно прехвърляне между членовете на група на активи на „Sernam SA“ към „Sernam Xpress“ (на този етап 100 % от клон на „Sernam SA“), след което 2) продажба на „Sernam Xpress“ на „Financière Sernam“, което съответства на сделка с акции, а не на продажба на активи, френските органи считат, че става въпрос за изкуствено и необосновано разлагане.
(62)
Първо, операциите по прехвърляне съответстват на „операция влог-прехвърляне“, извършено посредством рекапитализиране, а именно неделима операция, която е била изпълнена поради две причини: 1) френското право не позволява да се премине към продажба на активи посредством негативна цена и 2) подходящо е да се гарантира, че приобретателят няма правна връзка с Френската национална железопътна компания.
(63)
Като се има предвид трайно дефицитното икономическо положение (натрупаните загуби през последните четири финансови години, които предшестват прехвърлянето, в размер на 309,2 млн. EUR), активите на „Sernam SA“ са имали обща отрицателна стойност.
(64)
За да се съобрази със забраната за продажба на отрицателна цена във френското право и за да осигури икономическа неутралност на операцията по прехвърляне, използването на опитни лица в случай на отрицателна цена на активите за продажба се състои в това да се предвиди, че 1) цената, платена от купувача ще бъде символична, и 2) да се пусне в действие механизъм, предназначен за обезщетение на купувача (било то участие на продавача до увеличение на капитала преди преди прехвърлянето или оставяне от страна на продавача на кредитите, които той е задържал срещу преотстъпеното дружество).
(65)
Освен това с цел да се избегне всяко разглеждане на валидността на операцията от кредиторите на „Sernam SA“ или на всяка финансова година от страна на последните, които упражняват правото си на противопоставяне, е подходящо да се присъединят към всички активи необходимите пасиви за продължаване на дейността на „Sernam“. Проста продажба на активи не би позволила присъединяването на тези пасиви.
(66)
Следователно е подходящо да се премине към частичен влог на активи, подчинен на режим на разделяния, посочен в членове L.236-16 до L.236-21 от Френския търговски кодекс. В това отношение френските органи уточняват, че влогът би бил равностоен на продажба, като съдържа също така прехвърляне на собственост, като се заплаща от трети лица от дружеството бенефициент на влога.
(67)
Както по силата на член 3, параграф 2 от решението „Sernam 2“ купувачът не може да има правна връзка с Френската национална железопътна компания, така не е възможно да се осъществи влагането на всички активи заедно директно към „Financière Sernam“, тъй като в този случай, „Sernam SA“ е щял автоматично да стане акционер на „Financière Sernam“. Това би обяснило, че е имало частичен влог на активи на „Sernam Xpress“, след приключване на „Sernam Xpress“ във „Financière Sernam“.
(68)
Според френските органи частичният влог на активи на „Sernam Xpress“ не представлява в никакъв случай прехвърляне между членове на група, тъй като „Sernam Xpress“ е „фиктивно дружество“, използвано за поставяне на всички активи на „Sernam SA“ с оглед позволяване на тяхното едновременно прехвърляне от купувача - дружеството „Financière Sernam“, а не за следване на дейността на дружеството-майка. Тези активи бяха поставени и внесени на пазарната им стойност в „Sernam Xpress“ за целите на извършването на операцията. При всички положения, влогът на активи е щял да съдържа трансфер на собственост, за който „Sernam Xpress“ е щял да издаде част от 100 EUR номинална стойност. Според френските органи това действие представлява действителната стойност на внесените активи и пасиви, която е рекапитализирана на стойност 57 млн. EUR.
(69)
Френските органи са приложили към своите коментари в отговор на решението за откриване становище на професора по право Nicolas Molfessis, според който „[l]френското право […] не би позволило на Френската национална железопътна компания да отстъпи пряко всички активи на„Sernam“ на „Financière Sernam“; приложимите законови правила, които задължават Френската национална железопътна компания да пусне в действие операция по влог-прехвърляне, за да спази наложените от Комисията изисквания:
-
тъй като френското право не взема предвид самата концепция за продажба на отрицателна цена, операцията не е могла да бъде извършена на пазарна цена, както е посочено от Комисията, без предварително рекапитализиране;
-
тъй като френското право не взема предвид цифрата на прехвърляне на дълга, и тъй като подчинява прекратяването на договора на предварителното съгласие на всички страни по него, които отстъпват, съгласие, което на практика е невъзможно да се получи, необходимото прехвърляне на пасива за експлоатация вследствие на дейността е наложило употребата на техника за частичен влог на активи, за да бъде преодоляна тази пречка. Прибягването към техника за частичен влог на активи е наложило поставянето на дружество, „Sernam Xpress“, за да се спази условието за липса на правна връзка между продавача и приобретателя, наложено от Комисията.
Приложената схема от „Sernam“ трябва да бъде счетена за прехвърляне на всички активи:
-
Операцията по влог-прехвърляне, добре позната на практика, е била счетена от Касационния съд за прехвърляне на активи всеки път, когато са налице признаци за неделимост между двете операции, като последните имат за цел in fine прехвърлянето на активи;
-
Тази неделимост определено се характеризира в настоящия случай с различни споразумения, подписани между страните, които много ясно подчертават волята на страните да разглеждат различните операции като взаимозависими и които нямат друга крайна цел освен прехвърлянето от „Sernam“ на активи на „Financière Sernam“.“
(70)
Според френските органи активите на „Sernam SA“ са продадени всички на дружество, което няма правна връзка с Френската национална железопътна компания, на отрицателна пазарна цена, вследствие на преговори за прехвърляне, проведени в рамките на открито, прозрачно, безусловно и недискриминационно конкурентно възлагане, съгласно условията, посочени в член 3, параграф 2 от решението „Sernam 2“.
2.7.1.4. По отношение на откритото и прозрачно естество на процедурата за подбор
(71)
За френските органи твърдението, съгласно което изпратеното досие до потенциалните купувачи на активи на „Sernam SA“ не се е позовавало на продажбата на „Sernam Xpress“, а на продажбата на активи на „Sernam SA“, е фактически погрешно. От друга страна изискването за открита, прозрачна и недискриминационна процедура за възлагане на поръчка няма да доведе до нова процедура за възлагане на поръчка след рекапитализирането, тъй като то е пряк резултат единствено от процедурата за възлагане на поръчка и отрицателната стойност, която произтича от нея.
2.7.1.5. Относно правните очаквания
(72)
Френските органи считат, че като се предвиди изрично възможността за преминаване към прехвърляне на всички активи на „Sernam“, решението „Sernam 2“ е щяло да доведе до очаквания за ръководителя на Френската национална железопътна компания и за френските органи, основани на факта, че е разрешено да се процедира по този начин. Откриването на процедура по разглеждане на държавните помощи не признава всъщност правните очаквания, които френските органи са имали по отношение на решението „Sernam 2“, и още повече, че те са действали в пълна прозрачност с Комисията, като ѝ предоставят всички съответни обяснения относно формите на това прехвърляне.
2.7.2. По отношение на твърденията за извършени манипулации по време на валоризацията на активи и пасиви, прехвърлени от „Sernam SA“ на „Sernam Xpress“
(73)
По отношение на твърденията за манипулации, извършени по време на валоризацията, френските органи отхвърлят най-напред отстъпката от 22 млн.EUR, която е трябвало да бъде направена при валоризацията на активите. Всъщност що се отнася до операцията за частичен влог на активи, последвана от прехвърляне, приложимото отчетно законодателство изисква валоризация не на нетната отчетна стойност, както твърди първият жалбоподател, а въз основа на действителните стойности на внесените активи и пасиви. Тези стойности се оценяват в зависимост от пазарната цена или от независими експертизи. Отчетните правила в сила са били приложени също така за валоризацията на кредитите за отстрочени данъци. По отношение на оценката на портфейла от марки, тя се основава на оценка, извършена от Европейската комисия на 23 май 2001 година по време на влога на Френската национална железопътна компания към „SCS Sernam“.
(74)
Що се отнася до валоризацията на пасив, френските органи считат, че единствено необходимите пасиви за извършване на дейността на дружеството бенефециент на влога ще бъдат прехвърлени. От друга страна валоризацията на отрицателната репутация съответства единствено на отчетната транзакция на отрицателната пазарна стойност в размер на 57 млн. EUR.
2.7.3. По отношение на липсата на задължение за възстановяване на помощта в размер на 41 млн. EUR на „Sernam Xpress“
(75)
Френските органи се възползват, че различието между сделка с акции и сделка с активи, по отношение на което почива аргументацията, която Комисията е разработила в рамките на делата SMI (16) и CDA (17), не е подходящо в конкретния случай.
2.7.3.1. Относно разлагането на операция между прехвърляне в група и сделка с акции
(76)
Поради причините, посочени в съображения 61 до 70, френските органи считат, че операциите за прехвърляне на дейностите на „Sernam SA“ на „Financière Sernam“ не представляват прехвърляне в група, последвано от сделка с акции, а прехвърляне на активи на трето лице.
(77)
При условие на индивидуалност, те изтъкват, че пазарната цена на „Sernam Xpress“ непременно е взела предвид съществуването на заем от 41 млн. EUR, ако помощта е прехвърлена. При тази хипотеза, отрицателната цена е щяла да бъде 98 млн. EUR (57 + 41). Следователно „платената“ отрицателна цена, която е получена в действителност, от „Financière Sernam“ е щяла да бъде само 57 млн. EUR. От този момент продавачът е щял да реализира икономия от 41 млн. EUR, но именно той е щял да запази икономическата полза от помощта. В този контекст се позовават на решението Banks. (18)
2.7.3.2. Относно спазването на условията, посочени в решения CDA и SMI
(78)
Френските органи се възползват, че в своето Решение CDA, Съдът е отчел, че фактът, че CDA е продължил дейността на предприятия, бенефициенти на помощи, не позволява в качеството си на такъв да покаже наличието на желание за предотвратяване на въздействията от ред на възстановяване (19).
(79)
Съдът е уточнил, че не е имало желание за пердотвратяване на въздействията от ред на възстановяване в случай, когато покупна цена, съответстваща на пазарна, е заплатена от CDA за поемане на елементите на активи на дружеството LCA. (20)
(80)
Според френските органи „Sernam Xpress“, което е придобило собственост на активи и на част от пасиви на „Sernam SA“ на пазарна стойност, като тази операция не прехвърлила на „Sernam Xpress“ ефективното упражняване на предимството, породено от отпускането на помощ в размер на 41 млн. EUR. Освен това Комисията не може да прави извод от факта, че вследствие на повторната покупка на своите активи, „Sernam SA“ е останало като изпразнена „черупка“ по отношение на която не би било възможно да се получи възстановяване на помощта, обявена за несъвместима. Този довод, който вече е развит в Решението CDA, е отхвърлен от Съда (21).
(81)
Френските органи подчертават, че прехвърлянето на всички дейности на „Sernam SA“ е възможност, която е изрично предвидена от Комисията. Фактът за Френската национална железопътна компания да продаде всички активи на Sernam на пазарна цена на дружество посредством прозрачна и открита процедура, не може в никакъв случай да бъде счетен като отклонение.
(82)
Още повече, че самата Комисия е счела, че подобно предотвратяване е изключено „когато, освен че се намесва в пазарната цена, „едновременното“ предотвратяване на активите на дружеството бенефициент се оперира в рамките на безусловна и открита процедура за всички конкуренти на това дружество“ (22).
(83)
По отношение на твърдението на Комисията (23), съгласно което оперирането не само е позволило поставянето на активите на сигурно място, както разрешава Решение CDA, но също така създаване на структура, която позволява да се финансират новите инвестиции като повторното закупуване на дружеството „Сoulonge“, ако е достатъчно да се посочи, че придобиването от „Sernam Xpress“ на дружеството „Сoulonge Services“ е извършено едновременно с поемането на управлението на „Sernam Xpress“ от BCP и че дружеството „Sernam Xpress“ е могло да окаже подкрепа във връзка с поемането на управлението от BCP чрез финансова инжекция, разходвана за преминаване към придобиването.
(84)
Оттогава, противно на опасенията, които изразява Комисията, това, което френските органи определят като „трети критерий“ от Решението CDA, е също така спазено.
2.7.4. По отоншение на новите помощи за „Sernam Xpress“ и/или „Financière Sernam“
(85)
Що се отнася до съществуването на нови помощи в Меморандума за разбирателство от 21 юли 2005 г. (рекапитализирането от Френската национална железопътна компания на около 57 млн. EUR на „Sernam SA“; рекапитализирането от Френската национална железопътна компания на 2 млн. EUR на „Sernam Xpress“; гаранции, предоставени от Френската национална железопътна компания на „Financière Sernam“, клауза за прехвърляне), френските органи смятат, че когато продажбата се извършва по пазарна цена по силата на процедура за възлагане на обществени поръчки, позрачна и открита и на цена, по-ниска от цената на ликвидация, тя няма да включва елементи на помощ.
(86)
Освен това, отрицателната цена, представена от „Financière Sernam“ съответства на оценките на независими експерти.
(87)
Френските органи уточняват от друга страна, че клаузата за прехвърляне е включена в Меморандума за съгласие от 21 юли 2005 г. по искане на „Financière Sernam“ и единствено за защита срещу риск от отрицателно решение на Комисията. Френските органи оценяват, че никакво прехвърляне не би било възможно без този вид клауза и твърдят, че Комисията не е взела предвид тази клауза в свое предишно дело. (24)
3. ОЦЕНКА НА КОМИСИЯТА
3.1. ПРИПОМНЯНЕ НА ОСНОВАНИЯТА, ПОСОЧЕНИ В ЧЛЕН 3 ОТ РЕШЕНИЕТО „SERNAM 2“
(88)
В началото Комисията припомня, че настоящата процедура е открита по силата на член 16 от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 година за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора заЕО (25), тъй като Комисията е имала основания да счита, че Франция е приложила неправомерно разрешената помощ при условията, посочени в решението „Sernam 2“, и това става след неправомерното прилагане на разрешената помощ, също съгласно условията, посочени в решението „Sernam 1“.
(89)
Комисията счита за подходящо да припомни причините, които са довели до налагането на условията,предвидени в член 3 от решението „Sernam 2“: (26)
„[…] Като се има предвид неправомерното прилагане на помощ, установено по-горе, и увеличаването на продължителността на плана за преструктуриране, Комисията счита, че „Sernam“ трябва да предостави специална компенсация чрез устойчиво оттегляне от пазарните сегменти, който главно разполагат със свръхкапацитет, за да може одобрението на част от въпросната помощ да бъде оправдано.
В действителност, предоставянето на държавни помощи в пазарите в положение на структурен свръхкапацитет или дори намаляващ, би довело до незабавно разрешение за предприятие, което е трябвало да прекратява дейността си вследствие на своите трудности, да заема изкуствено пазарни дялове, които са изключително насърчени в ущърб на конкурентните предприятия, и финансово стабилни. Така трябва да се избегне помощта, която има нежелани последици, които водят до изгонване от насърчения пазар на финансово стабилните предприятия в полза на тези, които се оказват неспособни да оцелеят със собствени средства.
В този смисъл Комисията счита, че „Sernam“ трябва да постоянно да оттегля дейността си в пазарните сегменти със свръхкапацитет, в конкретния случай на пазарния сегмент на групиране/традиционни куриерски услуги, транспортирани по шосе.
Докато такова оттегляне е предприето вече от Sernam, Комисията счита, че не е достатъчно и това трябва да продължава непрекъснато. Поради тази причина тя счита за необходимо да наложи условия, които: i) ще позволят на „Sernam“ да продължи развитието си в посока на иновационна диверсификация към пазарен сегмент, който следва да се развива (което всъщност не е в свръхкапацитет) и ii) ще позволят да се заменят, на пазарните сегменти със свръхкапацитет или в застой, услугите на „Sernam“ с услуги на други оператори, което има за цел освобождаване на пазарните дялове от „Sernam“ в тези сегменти).
[…]
Комисията също така припомня, че в случай на продажба на цялото предприятие „Sernam“ (активи и пасиви), предвидено от френските органи, условията на решението (възстановяване на пътническите дейности на „Sernam“ от други предприятия и разнообразяване на дейностите на „Sernam“ към железопътен товарен транспорт) във всички случаи трябва да се прилагат. В замяна на това, ако „Sernam“ [трябва] да продаде своите активи „наведнъж“, Комисията припомня, че тези две условия, посочени по-горе, свързани с преструктурирането на компанията, няма да се прилагат, като се има предвид, че „Sernam“ няма да функционира повече под своята правна форма и ще пусне своите пазарни дялове в полза на независим купувач (което може де факто да продължи дейността си с активите на „Sernam“).„
(90)
Решението „Sernam 2“ предвижда два различни сценария за продажба на „Sernam SA“: продажба на цялото предприятие „Sernam SA“ (активи и пасиви), и продажба единствено на активи. В първата хипотеза, предприятието, което придобива активи и пасиви е предмет на условията, посочени в член 3, параграф 1, от решението „Sernam 2“; във втората хипотеза, тези условия не се прилагат.
(91)
От друга страна е подходящо да се припомни по-широкия контекст, в който се вписват решенията „Sernam 1“ и „Sernam 2“ от Комисията. „Sernam SA“, дружество, което постоянно се намира в дефицит, се възползва от оперативните държавни помощи, които му се предоставят от дружеството-майка, Френската национална железопътна компания, и които са необходими за оцеляването на предприятието.
(92)
Беше необходимо да се постави край на изкуственото оцеляване на дружество, което заема неоснователно големи пазарни дялове, тъй като то не е конкурентоспособно. В резултат на това, от една страна, процесът на редовно предоставяне на средства от държавата на дружеството „Sernam“ приключва, а от друга страна нарушенията на конкуренцията, създадени от предоставянето на средства, трябва да изчезнат, като бъдат заменени с компенсаторни мерки. Така трябва да бъдат възстановени 41 млн. EUR несъвместими незаконни помощи, отпуснати на дружеството „Sernamentre“ 2001 и 2004 и трябваше да бъдат спрени компенсаторните мерки, които сосвобождават пазарни дялове в противовес на 503 млн. EUR помощ за преструктуриране.
(93)
Следователно Комисията счита, от самото начало, че начинът по който Франция е продължила да изпълнява решението от 2004 г. противоречи директно на посочените цели. В действителност френските органи са продължили отпускането на оперативни помощи под прикритието на изпълнението на това решение и са положили усилия да запазят икономическата продължителност на предприятието, без да освобождават пазарни дялове, а напротив, държейки да укрепят конкурентното положение на предприятието.
(94)
Следва на този етап да се премине към методично разглеждане на начините, изпълнени от френските органи за постигането на техните цели.
3.2. НЕПРАВОМЕРНО ПРИЛАГАНЕ НА ПОМОЩТА, РАЗРЕШЕНА С РЕШЕНИЕТО „SERNAM 2“
(95)
Френските органи са потвърдили, че условията, посочени в член 3, параграф 1 от решението „Sernam 2“, не са спазени. Оттогава Комисията може да се задоволи да извърши проверка дали Франция е спазила условията, посочени в член 3, параграф 2 от решението „Sernam 2“. За припомняне този параграф е обозначен както следва:
„В случай че „Sernam“ продаде наведнъж всичките си активи до 30 юни 2005 г. на пазарна цена, на юридически независимо от Френската национална железопътна компания дружество и въз основа на открита, прозрачна и недискриминационна процедура, условията по параграф 1 не се прилагат.“
(96)
Както ще бъде посочено по-долу, Франция не е спазила тези условия.
3.2.1. Прехвърлянето на дейностите не е осъществено на 30 юни 2005 г.
(97)
В резултат на това, коментарите на френските органи и на първия жалбоподател на 30 юни 2005 г., че ръководството на Френската национална железопътна компания е приело по принцип само твърдата оферта на „Sernam“. Меморандумът за разбирателство, който ангажира всички страни в транзакцията е бил подписан на 21 юли 2005 г. и различните операции по прехвърляне са изпълнени на 17 октомври 2005 г.
(98)
Комисията е заключила, че прехвърлянето на дейностите на „Sernam SA“ на „Financière Sernam“ не се е случило по-късно от 30 юни 2005 г., както обаче условието, поставено от решението „Sernam 2“ е изисквало. Единствено тази причина е достатъчна, за да се заключи, че Франция е приложила неправомерно помощта, разрешена условно с решението „Sernam 2“.
3.2.2. Прехвърлянето на дейности не представлява продажба (27)
(99)
Договорът за продажба в правния ред на държавите-членки на Съюза почива върху принципите, развити с римското право (emptio venditio). Продажбата се състои в прехвърлянето на собственост на благо срещу заплащане на цена. Тази цена трябва да бъде, както подчертава френското правителство по отношение на френското право, положителна цена.
(100)
Транзакция, чрез която лицето, което иска да прехвърли собствеността на едно или повече блага, предлага пари на лицето, което ги взема, не представлява продажба, а различен вид договор.
(101)
В настоящия случай Френската национална железопътна компания е заплатила 59 млн. EUR, съответно на „Sernam SA“ 57 млн. EUR и на „Sernam Xpress“ 2 млн. EUR и е предоставила различни гаранции на „Financière Sernam“. Плащането в размер на 2 млн. EUR от „Financière Sernam“ в полза на Френската национална железопътна компания и на „Sernam SA“ неутрализира рекапитализирането на „Sernam Xpress“, но не на другите елементи от транзакцията. От този момент, договорът, сключен между Френската национална железопътна компания и „Financière Sernam“ не може да бъде квалифициран като договор за продажба. Това от друга страна не е оспорено от френските органи, които обясняват, че различните операции по прехвърляне на дейности на„Sernam SA“ на „Financière Sernam“ не представляват продажба, тъй като френското право не би им позволило да осъществяват продажба, която би постигнала този резултат.
(102)
Комисията заключава, че договорът, сключен между Френската национална железопътна компания и „Financière Sernam“ не представлява продажба. Също така поради тази причина, член 3, параграф 2 от решението „Sernam 2“ не е спазен, тъй като не е налице продажба. Следователно Франция е извършила неправомерно прилагане на разрешената помощ по условен начин посредством решението „Sernam 2“.
3.2.3. Прехвърлянето на активи не представлява продажба на активи, а прехвърляне на съвкупност (активи и пасиви) на „Sernam SA“
(103)
Дори да се приеме, че прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“ представлява продажба, спазването на член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“ предполага, че тази продажба се отнася единствено до активите, а не до цялостта (активи и пасиви) на „Sernam SA“. Това се дължи на съображение 217 от Решение „Sernam 2“, посочено в съображение 89 от настоящото решение.
(104)
Както е определено в раздел 2.4., прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ чрез Френската национална железопътна компания към „Financière Sernam“ се основава на използването от „Sernam SA“ на неговото дъщерно дружество, което притежава изцяло, „Sernam Xpress“, на което са прехвърлени активите на „Sernam SA“, както и неговите пасиви, с изключение на някои негови задължения по отношение на дружеството майка, Френската национална железопътна компания. Преди това прехвърляне, капиталовата основа на „Sernam SA“ е била рекапитализирана в размер на 57 млн. EUR и този свеж капитал е бил включен в прехвърлените активи. След извършване на прехвърлянето, капиталовата основа на „Sernam Xpress“ се е рекапитализирала в размер на 2 млн. EUR. Акциите на „Sernam Xpress“ са били продадени на „Financière Sernam“ за същата сума (2 млн. EUR).
(105)
Както е посочено в раздел 2.7.1.3., френските органи обосновават това действие с двойното ограничение на френското право и на Решение „Sernam 2“.
(106)
Те се позовават, че общият резултат от действието е същият като този от продажба на активи. То би трябвало да се разбира като продажба на всички активи на „Sernam SA“ съгласно член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“.
(107)
Комисията достигна до различно заключение, поради две причини.
3.2.3.1. Прехвърлянето представлява прехвърляне на всички активи и пасиви в рамките на група, последвано от продажба на акции (share deal) на дъщерното дружество, които ги е получило.
(108)
Извършеното действие от Френската национална железопътна компания е позволило на „Financière Sernam“ да придобие акциите „Sernam Xpress“, следователно да извърши продажба на акции („share deal“).
(109)
Несъмнено, първо, Френската национална железопътна компания е извършила действие, квалифицирано от френското право, според френските органи, като „частичен апорт на активи“ (в действителност на активи и пасиви). При все това, дори анализирано отделно, това действие няма да бъде квалифицирано като „продажба на активи на трета страна“. Тя е извършена за отрицателна цена от 57 млн. EUR и следователно не представлява продажба (вж. раздел 3.2.2.). Освен това, тя се отнася не само до активите, но и до всички пасиви, с изключение на някои задължения на „Sernam SA“ по отношение на дружеството майка, Френската национална железопътна компания. Става дума за прехвърляне на цялост (активи и пасиви) на „Sernam SA“, а не за продажба само на активи (вж. също така раздел 3.2.3.2.).
(110)
В крайна сметка, това прехвърляне се извършва към дъщерно дружество, притежавано изцяло от „Sernam Xpress“, образувание ad hoc и предназначено да получава активите и пасивите на „Sernam SA“ с единствената цел да бъде препродадено на „Financière Sernam“. Този апорт не е извършен за трето и независимо предприятие от Френската национална железопътна компания.
(111)
Като втора стъпка, акциите на „Sernam Xpress“ са продадени на „Financière Sernam“, което вече не представлява продажба на активи на трета страна, а прехвърляне на акции или „share deal“ (и всъщност прехвърляне на цялостта на предприятието).
(112)
Поради това, никое от действията, извършени от Френската национална железопътна компания, не представлява продажба на всички активи на „Sernam SA“ на дружество без юридическа връзка с Френската национална железопътна компания и условията, посочени в член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“, не са спазени.
3.2.3.2. Прехвърлянето не се ограничава до активите, а обхваща цялостта (активи и пасиви) на „Sernam SA“.
(113)
Съображение 217 от Решение „Sernam 2“, посочено в съображение 89 от настоящото решение, установява, от една страна, ясно разграничаване между продажба на активите, а от друга страна, продажба на цялостта (активи и пасиви) на „Sernam SA“. От това съображение ясно е видно, че ако френските органи е трябвало, както са възнамерявали в момента на приемането на Решение„Sernam 2“, да извършат продажба на цялостта (активи и пасиви) на „Sernam SA“, те са били длъжни да спазят условията, посочени в член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“.
(114)
Резултатът от различните действия по прехвърляне е, че „Financière Sernam“, придобивайки „Sernam Xpress“, придобива цялостта от активи и пасиви на „Sernam SA“ в момента на приемането на Решение „Sernam 2“, със следните изключения: от една страна, активите са нараснали чрез инжекции от 57 млн. EUR в полза на „Sernam SA“ и на 2 млн. EUR в полза на „Sernam Xpress“ (вж. също така раздел 3.2.4. от настоящото решение) и, от друга страна, пасивите са намалели от размера на акционерния заем, изтеглен от „Sernam SA“ от групата SNCF, пасив, свързан с прекратяването на договора „IBM - GPS“, и от размера на задължението за обезщетяване на несъвместимата помощ от 41 млн. EUR.
(115)
Следователно, тези корекции в маржа не могат да скрият факта, че голяма част от активите и пасивите на „Sernam SA“ реално е прехвърлена първо на „Sernam Xpress“ и след това на „Financière Sernam“.
(116)
Прехвърлянето на дейности не представлява продажба на активи, а прехвърляне на цялостта (активи и пасиви) на „Sernam SA“, с няколко изключения. Следователно и поради тази причина също така, условията, посочени в член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“, не са спазени.
3.2.4. Прехвърлянето не се ограничава до активите, които е притежавала „Sernam SA“ в момента на Решение „Sernam 2“, а се е увеличило на 59 млн. EUR.
(117)
От страната на активите, Комисията отбелязва също така, че сумата от 59 млн. EUR е добавена чрез рекапитализациите на „Sernam SA“ и на „Sernam Xpress“ и че, в икономически план, като се вземе под внимание плащането от 2 млн. EUR от „Financière Sernam“, тази добавка е от 57 млн. EUR. Такава добавка към активите не е разрешена от член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“.
3.2.5. Прехвърлянето на дейности не се е извършило посредством прозрачна и открита процедура
(118)
Френските органи са организирали първо прозрачна и открита процедура. При все това, в края на процедурата, Френската национална железопътна компания не е получила никаква обвързваща оферта.
(119)
Вследствие на неуспеха на прозрачната и открита процедура, договорът относно различните действия по прехвърляне на дейностите на „Sernam SA“ е сключен с „Financière Sernam“. Тъй като последното дружество не е участвало като такова и автономно в прозрачната и открита процедура, прехвърлянето на дейности в крайна сметка не е извършено посредством прозрачна и открита процедура.
(120)
Поради тази причина също така, условията, посочени в член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“, не са спазени.
3.2.6. Финализирането на продажба на активи не е спазена
(121)
В съображение 217 от Решение „Sernam 2“ е обяснено финализирането на продажба на активи както следва:
„Sernam […] ще освободи пазарните си дялове в полза на независимия купувач (който ще може de facto да продължи дейностите му с активите на „Sernam“).“
(122)
Финализирането на продажба на активите е трябвало да освободи пазарните дялове и активите на „Sernam SA“, както и да позволи на трета страна да използва тези активи. Продажбата на активите е имала за цел да се прекрати икономическата дейност на „Sernam SA“.
(123)
Следователно, в случая, дружеството „Sernam SA“ е придобито в своята цялост чрез своето ограничаване, прегрупирано в бъдещото дружество „Financière Sernam“. Икономическата приемственост е обща; освен това, предприятието се освобождава от голяма част от задължението си и е получило свеж капитал в размер на 59 млн. EUR, от които 57 млн. остават икономически за сметка на Френската национална железопътна компания. Поради това, освен факта, че извършената операция не спазва условията, посочени в член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“, тя не позволява да се постигнат преследваните цели с това решение. Тя води при все това икономическия субект до укрепване, което може да увеличи нарушаването на конкуренцията, което мерките, наложени с решението, са имали за цел да смекчат.
3.2.7. Доводите, представени от страна на Франция, не позволяват да се докаже спазването на член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“.
(124)
Доводът на Франция, според който действията, взети в тяхната цялост, биха били равностойни на продажба на всички активи, не може да бъде приет. Всъщност, по естество, първата характеристика на продажба на всички активи е да не се основава на продажба на акции. Поради това, Комисията не може да приеме довода, според който няколко различни правни акта (частичен апорт на активи и на пасиви, след това share deal) биха били равностойни на даден правен акт (продажба на активи) поради това, че единият от правните актове, действително въведен, представлява отричане на търсения правен акт.
(125)
По същия начин, доводът, според който пряка продажба на активи на „Sernam SA“ на „Financière Sernam“ не е възможна във френското право, не може да бъде приет. Първо, следва да се припомни, че Решение „Sernam 2“ е оставило на Франция два алтернативни начина за изпълнение на това решение. Като се приема, че продажбата на активи се оказва неприложима, френските органи винаги биха могли да изпълнят решението като следват възможността, предвидена с член 3, параграф 1 от Решение „Sernam 2“ (разделяне на дейностите, характерни за „Sernam SA“ единствено по експедиране на пратки по релсов път, като пътният превоз е договорен). Второ, ако кредиторите - трети лица наистина са се противопоставили на продажба на отрицателна цена, дружеството „Sernam SA“ би могло да бъде предмет на колективна процедура, така че продажбата на активи би могла да се извърши в рамките на тази процедура.
(126)
В крайна сметка, ако френските органи са изпитвали затруднения да изпълнят Решение „Sernam 2“, те е следвало да се обърнат към Комисията, за да се достигне, със съгласието на Комисията, до решение относно друга схема съгласно принципа на лоялното сътрудничество, предвиден с член 4, параграф 3 от Договора за Европейския съюз (ДЕС). Ако френските органи са посетили Комисията на 24 ноември 2004 г. и са ѝ писали официално на 21 декемви 2004 г., за да я информират за избора да се продадат всички активи, без да опишат основните елементи, следва да се подчертае, че в който и да било момент Франция не е уведомила Комисията за промяна на плана за преструктуриране, одобрен условно от последната в Решение „Sernam 2“. Следователно, раздел 3.2.3., Насоки на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение, (28) потвърждава, че държава членка не може да се отклонява от план за преструктуриране без уведомяване и предварително одобрение от страна на Комисията.
(127)
Следователно, Комисията никога не е давала съгласието си за прехвърляне на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“, извършено от Франция.
3.2.8. Заключение: Франция не е спазила член 3 от Решение „Sernam 2“ и е злоупотребила с помощта от 503 млн. EUR.
(128)
В заключение, Комисията счита, че член 3 от Решение „Sernam 2“ не е бил спазен. Следователно, с помощта за преструктурирането от 503 млн. EUR, разрешена условно с Решение „Sernam 2“, е злоупотребено.
3.2.9. Помощта от 503 млн. EUR е несъвместима с вътрешния пазар.
(129)
Тъй като помощта от 503 млн. EUR е използвана от получателя в нарушение на Решение „Sernam 2“, тя не е съвместима с вътрешния пазар въз основа на това решение.
(130)
Според практиката на Съда на ЕС, държавата членка следва да направи позоваване на основанията за съвместимост на една помощ. Тъй като Франция не е направила позоваване на нито едно основание за съвместимост, Комисията стига до заключението, че помощта от 503 млн. EUR е несъвместима с вътрешния пазар и трябва да бъде върната, заедно с лихвите, считано от датата на нейното предоставяне.
(131)
Това възстановяване трябва да се извърши от дружеството „Financière Sernam“, както и от дъщерните му дружества, по-специално „Sernam Services“ и „Aster“, които понастоящем продължават икономическата дейност като са се възползвали от помощта, преди упражнявана от „Sernam SA“ (понастоящем ликвидирано) и след това от „Sernam Xpress“ (чиито активи са придобити от „Financière Sernam“ след универсално правоприемство на притежанието). Всъщност следва да се приеме най-напред, че дружеството „Sernam Xpress“ е придобило всички активи и част от пасивите на дружеството „Sernam SA“ в резултат на сделка, извършена в рамките на групата. „Sernam Xpress“ е продължило икономическата дейност на „Sernam SA“ (вж. също така подробните доказателства в раздел 3.3.). След това, поради универсалното правоприемство на активи, „Financière Sernam“ представлява законния приемник на „Sernam Xpress“. В крайна сметка, „Financière Sernam“, както и дъщерните му дружества, по-специално „Sernam Service“ и „Aster“ продължават икономическата дейност на „Sernam SA“ и на „Sernam Xpress“ и продължават да се възползват от помощта от 503 млн. EUR, първоначално отпусната на „Sernam SA“.
3.3. ВЪЗСТАНОВЯВАНЕ НА ПОМОЩТА ОТ 41 МЛН. EUR
(132)
Държавната помощ от 41 млн. EUR, която е трябвало да бъде възстановена от Франция от получателя съгласно Решение „Sernam 2“, е била записана в пасива на фалита на дружеството „Sernam SA“.
(133)
Френските органи считат, че съгласно член 4 от Решение „Sernam 2“, прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“ посредством процедура, която те окачествяват като прозрачна и открита, би довело до разделяне на задължението за възстановяване единствено на дружеството „Sernam SA“.
(134)
Член 4 от Решение „Sernam 2“ е със следното съдържание:
„Всяка пълна или частична продажба на „Sernam“ се извършва на пазарна цена и и въз основа на открита за всички конкуренти и прозрачна процедура. При тези условия, в случай че дружество „Sernam“ продължи дейността си, негова ще бъде отговорността за възстановяването на помощта от 41 млн. EUR.“
(135)
Член 4 разграничава дали е имало или не прекъсване на икономическата дейност на „Sernam“. В случай на изчезване на тази дейност, липсва основание за възстановяване от тези, които са придобили активите на пазарна цена в рамките на прозрачна и открита процедура.
(136)
Комисията отбелязва, от друга страна, че в практиката си, Съдът и Общият съд придават решаващо значение на същите тези фактори.
(137)
По дело SMI (29) се разграничават две хипотези в случай на продажба на дейности, които са се възползвали от помощ, а именно продажбата на дялови участия на предприятието, в резултат на която предприятието, което се е възползвало от помощите, запазва статута си на юридическо лице (share deal), и продажбата на всички или част от активите на предприятието на друго предприятие, в резултат на която подпомогнатата икономическа дейност не се упражнява повече от същото юридическо лице (asset deal).
(138)
По отношение на share deal, Съдът на ЕС приема, че: (30)
„[…] в случаите, в които дружество, което е получило неправомерна държавна помощ, се придобива на пазарна цена, т.е. на най-високата цена, която даден частен инвеститор е бил готов да заплати за това дружество при нормални условия на конкуренция в ситуацията, в която то се е намирало - особено след получаването на държавни помощи, - елементът на държавна помощ се оценява спрямо пазарната цена и се включва в покупната цена. При такива условия, купувачът се е ползвал от предимство по отношение на останалите оператори на пазара (вж. също дело от 20 септември 2001 г., Banks, C-390/98, Recueil, стр. I-6117, точка 77).
Когато става дума за настоящия въпрос, предприятието, на което държавните помощи са били отпуснати, запазва статута си на юридическо лице и продължава да извършва дейностите, субсидирани с държавните помощи. Поради това е обичайно това предприятие, което запазва конкурентното предимство, свързано с посочените помощи, и то е това, което е длъжно да възстанови сума, равна на тази на помощите. […]“
(139)
По отношение на asset deal, Съдът на ЕС процедира по следния начин: (31)
„определено е възможно, в случай на създаване на отделени дружества с цел продължаване на някои от дейностите на предприятието, получило помощта, при несъстоятелност на това предприятие дружествата също по необходимост да бъдат задължени да възстановят въпросната помощ, ако бъде установено, че те действително продължават да се възползват от конкурентното предимство, свързано с получаването на помощта. Такъв би могъл всъщност да бъде случаят, по-специално, когато тези дружества за разделяне извършват придобиването на акиви на дружеството в производство по ликвидация без да платят в замяна цена в съответствие с условията на пазара или когато се установи, че създаването на такива дружества би могло да доведе до заобикаляне на задължението за възстановяване на тези помощи.“
(140)
Същото това разграничаване може да се открие в решение по дело Seleco. (32) В това решение по дело Съдът на ЕС потвърждава, че може да се наложи Комисията да изисква възстановяването да не се ограничава до първоначалното предприятие, а да се разпростре и върху предприятието, което осигурява трайното му съществуване с помощта на средствата за производство, които са му били прехвърлени, когато определени елементи на прехвърлянето позволяват да се установи наличието на икономическа приемственост между двете образувания. Съдът на ЕС също така е приел полезността на следните показатели с цел да се установи икономическа приемственост: предметът на прехвърлянето (активи и пасиви, запазване на работната сила, групи активи), цената на прехвърлянето, идентичността на акционерите или на собствениците на предприятието приобретател и на предприятието прехвърлител, моментът на извършване на прехвърлянето (след началото на проучването, откриването на процедурата или окончателното решение) или пък икономическата логика на сделката. (33)
(141)
Изглежда уместно да се отбележи, че продажбите на активи по делата SMI и Seleco са извършени в рамките на колективна процедура, под надзора на съдия. Те са се отнасяли само до част от активите на предприятия, подлежащи на колективната процедура. Освен това, Съдът на ЕС не е установил, че те не са отговаряли на пазарните условия.
(142)
Общият съд е анализирал asset deal в решение по дело CDA (34) и по-специално е проверил дали е имало в конкретния случай индикации, позволяващи да се заключи заобикаляне на разпореждане за възстановяване чрез частична продажба на активи. Общият съд е счел, че такова желание не е било установено от Комисията в конкретния случай и че CDA не е запазило ефективното изпълнение на конкурентното предимство, свързано с получаването на отпуснатите помощи. Общият съд е основал тази констатация на два фактологични елемента: продажбата е била ограничена до част от активите, продадени en bloc и този начин на действие (именно продажбата en bloc) е позволила да се получи сума по-висока от тази, която би била получена чрез продажбата отделно на елементите от въпросните активи.
(143)
Следва да се разгледа прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“ в светлината на критериите, разработени от Съда и Общия съд, с цел да се установи дали е уместно да се разшири възстановяването до „Financière Sernam“ и дъщерните му дружества, „Sernam Services“ и „Aster“.
(144)
По отношение първо на прехвърлянето на всички активи и пасиви, с изключение на три финансови пасива (акционерен заем, изтеглен от „Sernam SA“ от групата SNCF, пасив, свързан с прекратяването на договора „IBM - GPS“; задължение за обезщетяване на несъвместимата помощ от 41 млн. EUR) от „Sernam SA“ за „Sernam Xpress“, Комисията счита, че това прехвърляне е покрило цялостта на предприятието (вж. раздел 3.2.3.). Така че има икономическа приемственост между „Sernam SA“ и „Sernam Xpress“. Това разграничава настоящия случай от фактите, които са дали повод за дела SMI, Seleco и CDA, които са се отнасяли само до продажбата на част от активите. Освен това, прехвърлянето е извършено в рамките на групата. След окончателно решение на Комисията, с което се нарежда възстановяването на помощта и нейната единствена икономическа логика е да се позволи продължаването на дейностите по „Sernam 2“, без да се спазват условията, наложени с член 3 от Решение „Sernam 2“. Всички критерии, за да се покаже икономическата приемственост по смисъла на решението и делото Seleco, са налице.
(145)
Комисията отбелязва, че впрочем прехвърлянето към „Sernam Xpress“ не съответства на пазарните условия. Прехвърлянето към „Sernam Xpress“ се е извършило при отрицателна цена и не е в резултат на прозрачна и открита процедура (вж. раздел 3.2.5.). Към отрицателната цена от 57 млн. EUR, която е замислена като оперативна помощ, позволяваща да се покрият загубите на „Sernam Xpress“ за 2005 и 2008 г., (35) се добавя опростяването на задължение на Френската национална железопътна компания към „Sernam SA“ за сума от 38,5 млн. EUR (вж. съображение 27). В крайна сметка, Комисията отбелязва също така, че пасивите, които остават в „Sernam SA“, са задължения към трети страни, а не към Френската национална железопътна компания. С капиталова инжекция от 57 млн. EUR, Френската национална железопътна компания е позволила на „Sernam Xpress“, поне за периода 2005-2008 г., да изплати тези кредити в тяхната цялост. Ако, в замяна, Френската национална железопътна компания е продала само активите на положителна цена, задълженията на „Sernam SA“ по отношение на трети страни са били платени само в размер на приходите от продажбата. Това е допълнителен признак, че договорното равновесие между Френската национална железопътна компания и „Financière Sernam“ не съответства на пазарните условия.
(146)
Също така следва да се отбележи, че отрицателната цена от 57 млн. EUR е по-висока от най-добрата оферта, получена по време на безрезултатната тръжна процедура, която е била отрицателна цена от 56,4 млн. EUR (оферта от втори кръг [кандидат 5]).
(147)
Прехвърлянето е позволило на „Sernam Xpress“ да избегне разпореждането за възстановяване от 41 млн. EUR, което е било задължение на „Sernam SA“ и му е позволило да продължи дейностите на „Sernam SA“ без да се налага да възстановява тази помощ и без да се налага да спазва условията на член 3 от Решение „Sernam 2“.
(148)
Поради тези причини, Комисията стига до заключението, че прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Sernam Xpress“, в резултат на което „Sernam Xpress“ е запазило ефективното изпълнение на конкурентното предимство, свързано с получаването на отпуснатите помощи. Всъщност е имало икономическа приемственост между двете дружества, а прехвърлянето съответства на заобикаляне на разпореждането за възстановяване, което е задължение на „Sernam SA“.
(149)
Както е обяснено в дела SMI и Seleco, продажбата на акции на дружество - получател на незаконосъобразна помощ от акционер на трета страна не оказва влияние върху задължението за възстановяване. Следователно, продажбата на дялови участие на „Sernam Xpress“ на „Financière Sernam“ не е довела до освобождаване на „Sernam Xpress“ от задължението за възстановяване на помощта от 41 млн. EUR.
(150)
В резултат на сливането между „Sernam Xpress“ и „Financière Sernam“, задължението за възстановяване се е прехвърлило на „Financière Sernam“. Освен това, дружеството и дъщерните му дружества, по-специално „Sernam Service“ и „Aster“, продължават дейността на „Sernam SA“ и на „Sernam Xpress“ и продължават да се възползват от помощта от 41 млн. EUR, първоначално отпусната на „Sernam SA“.
(151)
От друга страна, поради причините, изложени в точка 3.4 по-долу, доводите, изведени от френските органи за прилагането на принципа на инвеститора в условията на пазарна икономика, трябва да бъдат отстранени.
3.4. ОТНОСНО НОВИТЕ ПОМОЩИ, ОТПУСНАТИ НА „SERNAM XPRESS“
(152)
Меморандумът за разбирателство от 21 юли 2005 г. предвижда известен брой мерки, които биха могли да представляват нови помощи (вж. съображение 36 по-долу). Комисията следва да провери дали тези мерки представляват нови помощи и дали, ако е приложимо, тези помощи могат да бъдат обявени за съвместими с вътрешния пазар.
(153)
Според френските органи, всички тези мерки ще бъдат в съответствие с принципа на инвеститора в условията на пазарна икономика. Френската национална железопътна компания би прехвърлила дейностите на „Sernam SA“ към дружеството, което е представило най-добрата оферта при прозрачна и открита тръжна процедура, и тази оферта, дори да се състои в отрицателна цена, ще бъде с по-малко разходи за държавата акционер, отколкото ликвидацията на „Sernam“.
(154)
Комисията счита, че при положение на възстановяване на помощта, не е уместно да се прилага принципа на пазарния инвеститор. Държавата действа при възстановяването на помощ според задълженията, които има съгласно правото на Съюза, а не като държава акционер.
(155)
Комисията отбелязва, от друга страна, че член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“ предвижда продажбата на активи като еквивалент на компенсаторните мерки, наложени с член 3, параграф 1. Съгласно точка 40 от Насоки на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (36), прекратяването на губеща дейност не може да се счита за компенсаторна мярка. Отрицателната цена, одобрена между Френската национална железопътна компания и „Financière Sernam“, показва, че става дума за прекратяването на губеща дейност, което не може да бъде еквивалент на компенсаторна мярка. В случая, отрицателната цена съответства на оперативна помощ за предприятието, което по естество е неспособно да намали нарушаването на конкуренцията.
(156)
От друга страна, ако трябва да се приеме позицията, защитавана от Франция, Франция би могла да избегне задължението си за възстановяване от „Sernam SA“ и от всяко дружество, което продължава икономическата си дейност с несъвместимата помощ от 41 млн. EUR, обявена за несъвместима с Решение „Sernam 2“, както и помощта от 503 млн. EUR, прилагана със злоупотреба. Такъв резултат би бил в пълно противоречие със съдебната практика на Съда на ЕС, според която държавата членка се приканва да възстанови помощта незабавно като използва всички налични правови мерки, включително конфискацията на активите на предприятието и, при необходимост, неговата ликвидация, ако то не е в състояние да извърши въпросното възстановяване. (37)
(157)
Приемането на позицията, защитавана от Франция, би достигнало също така до дискриминация между частното предприятие и обществото предприятие. Докато държавата би се стремила към възстановяването от частното дружество, ако е необходимо до неговата ликвидация, публичното предприятие би могло да избегне тази съдба при единственото условие, че е по-евтино за държавата да го продаде за отрицателна цена, отколкото да възстанови неправомерните и несъвместими помощи, които е получило.
(158)
Поради тези причини, Комисията счита, че Франция не може да прибегне до принципа за частния оператор в условията на пазарна икономика, за да избегне мерките, предвиден с Меморандума за разбирателство от 21 юли 2005 година за понятието „държавна помощ“.
(159)
Следва да се установи дали въпросните мерки са поверили предимство на „Sernam Xpress“ или на „Financière Sernam“. Тези две предприятия, които по-късно се сливат, не е необходимо да се прави разграничаване между отпуснатите предимства за едното или за другото. Останалите три критерия за наличието на помощ са изпълнени: мерките са предоставени от ресурсите на публично предприятие, Френската национална железопътна компания; Френската национална железопътна компания представлява орган от публичния сектор (EPIC), предмет на много внимателно наблюдение от държавата; за отпускането на предимството също така отговаря държавата. Тъй като „Sernam Xpress“/„Financière Sernam“ действат в областта на пътния транспорт, който е отворен за конкуренция в рамките на Съюза, предимството рискува да наруши конкуренцията и да повлияе върху обмена между държавите членки.
3.4.1. Относно рекапитализацията от 57 млн. EUR на „Sernam SA“ чрез Френската национална железопътна компания
(160)
Чрез рекапитализацията от 57 млн. EUR на „Sernam SA“ чрез Френската национална железопътна компания, „Sernam SA“ е получила значително финансово предимство, с което не разполагат неговите конкуренти. Това предимство след това е прехвърлено с другите активи и пасиви на „Sernam Xpress“.
3.4.2. Относно рекапитализацията от 2 млн. EUR на „Sernam Xpress“ чрез Френската национална железопътна компания
(161)
Чрез рекапитализацията от 2 млн. EUR на „Sernam Xpress“ чрез Френската национална железопътна компания, „Sernam Xpress“ е получила значително финансово предимство, с което не разполагат неговите конкуренти. При все това, Комисията отбелязва, че Френската национална железопътна компания е получила от „Financière Sernam“ плащане от 2 млн. EUR, което неутрализира рекапитализацията от 2 млн. EUR, каквато оттогава не е поверявана предварително.
3.4.3. Относно отказа от вземания на Френската национална железопътна компания към „Sernam SA“
(162)
Както е обяснено в съображение 33, прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“ не обхваща кредита на Френската национална железопътна компания към „Sernam SA“ за сума от 38,5 млн. EUR. Като отказва тези кредити, Френската национална железопътна компания предоставя предимство на сума, равна на „Sernam Xpress“/„Financière Sernam“.
3.4.4. Относно гаранциите, предоставени от Френската национална железопътна компания
(163)
При прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“, Френската национална железопътна компания е предоставила следните гаранции:
-
тя се е ангажирала да приключи в определен срок подготовката на съответия обект (Valenton), необходим за експлоатацията на товарния железопътен превоз (TBE), в противен случай с наказание от глоба от 1 милион EUR в случай на закъснение;
-
тя се е ангажирала да покрие евентуално увеличение на наемите на новите експлоатационни площадки, с ограничение до разлика от най-много 3 млн. EUR;
-
тя е удължила с три години правото на връщане на […] железничари, преместени в рамките на „Sernam“;
-
тя е удължила с три години социален протокол, гарантиращ на […] работниците в „Sernam“ преразпределение в рамките на Френската национална железопътна компания в случай на освобождаване от работа (от „Sernam“);
-
Френската национална железопътна компания е гарантирала „продължителността на товарния железопътен превоз (TBE)“ (38) и достъпа до товарния железопътен превоз (39). В това отношение, Френската национална железопътна компания е платила 3 млн. EUR на „Sernam Xpress“.
(164)
Що се отнася до първите две гаранции е очевидно, че те предоставят предимство на „Sernam Xpress“/„Financière Sernam“. Всъщност, при липса на тези две гаранции, „Sernam Xpress“/„Financière Sernam“ е трябвало да понесат въпросните разходи.
(165)
Що се отнася до гаранциите „TBE“, Комисията счита, че те намаляват значително риска за „Sernam Xpress“/„Financière Sernam“. Тя им предоставя предимство.
(166)
Според Франция, гаранцията, предоставена на железничарите, в действителност е в полза на Френската национална железопътна компания. Всъщност, Френската национална железопътна компания би преместила известен брой железничари в рамките на „Sernam SA“. Тези железничари, разходите във връзка с които са понесени от „Sernam SA“, биха притежавали правото да се върнат във Френската национална железопътна компания при поискване. В светлината на опасенията, които една приватизация би могла да породи, Френската национална железопътна компания е разширила периода, през който железничарите могат да упражняват това право с цел да се избегне масово връщане от тяхна страна, което би било по-скъпо за Френската национална железопътна компания при поискване.
(167)
Комисията счита, че при липса на тази гаранция, железничарите най-вероятно биха поискали връщането си във Френската национална железопътна компания в момента на прехвърляне на дейностите. „Sernam Xpress“ би трябвало да ги замести с нови работници с частен статут. Комисията счита, че е вероятно във връзка с въпроса заплатата на тези нови работници да бъде по-висока от тази на железничарите, което би компенсирало допълнителните разходи за „Sernam Xpress“ в резултат на техния по-ограничен опит или още трудности за набиране на голям брой нови работници в кратък период от време.
(168)
По отношение на разширяването на гаранцията за преразпределение за срок от три години, Франция счита, че е индивидуално право, предоставено на някои работници от Френската национална железопътна компания. Нито „Financière Sernam“, нито „Sernam Xpress“ не биха били страни по това споразумение.
(169)
Комисията не споделя този анализ. Всъщност, тази гаранция прави по-привлекателно оставането на работа в „Sernam Xpress“ през въпросния период без „Sernam Xpress“ да трябва да понесе и най-малките допълнителни разходи.
(170)
Комисията стигна до заключението, че гаранциите, получени от Френската национална железопътна компания в протокола от 21 юли 2005 г., с изключение на гаранцията за железничарите, предоставят предимство на „Sernam Xpress“/„Financière Sernam“.
(171)
Докато стойността на първите три гаранции може лесно да се изчисли (1 милион EUR, 3 млн. EUR и 3 млн. EURсъответно), случаят за гаранцията за преразпределение на работниците не е такъв. Франция е трябвало да установи увеличение на заплатата, което „Sernam Xpress“/„Financière Sernam“ е трябвало да предостави на работниците при липса на такава гаранция за постигане на същата цел.
3.4.5. Относно продажната цена
(172)
В съображение 164 от решението за откриване, Комисията също така си е задала въпроса относно познаването дали „платената“ отрицателна цена от „ Financière Sernam“ е отговоряла на пазарната стойност. В това отношение, Комисията отбелязва, че междувременно е настъпило сливане между „Sernam Xpress“ и „Financière Sernam“ и че евентуална помощ за „Financière Sernam“, състояща се от твърде завишена отрицателна цена, не би надвишила 57 млн. EUR помощ, които „Sernam Xpress“ е получила като нова помощ. Поради това вече не е необходимо произнасяне по въпроса за евентуална помощ за купувача.
3.4.6. Заключение относно наличието на нови помощи
(173)
Мерките от Меморандума за разбирателство от 21 юли 2005 година, описани в настоящия раздел 3.4, представляват нови помощи за „Sernam Xpress“/„Financière Sernam“.
3.4.7. Несъвместимост с вътрешния пазар и възстановяване
(174)
Според практиката на Съда на ЕС, държавата членка следва да направи позоваване на основанията за съвместимост на една помощ. Тъй като Франция не се е позовала на никаква причина за несъвместимост, Комисията стига до заключението, че тези помощи са несъвместими с вътрешния пазар и трябва да бъдат възстановени, увеличени заедно с лихвите.
(175)
Това възстановяване следва да се извърши от „Financière Sernam“, както и от дъщерните му дружества, по-специално „Sernam Service“ и „Aster“, които понастоящем продължават икономическата дейност, получила помощта, преди упражнявана от „Sernam Xpress“ (слято с „Financière Sernam“).
3.5. ОТНОСНО КЛАУЗАТА
(176)
Меморандумът за раззбирателство от 21 юли 2005 година съдържа клауза в случай на отрицателно решение на Европейската комисия в рамките на петте години след сключването на Меморандума за разбирателство. Тази клауза би могла да представлява също така нова помощ. При все това, в подобен случай, решението би се състояло в нейната неприложимост. Тъй като клаузата всъщност остава неприложима, този резултат е постигнат. Следователно не е необходимо да се анализира допълнително въпросната клауза.
3.6. ОТНОСНО ОПРАВДАНИТЕ ОЧАКВАНИЯ
(177)
Доводът, изтъкнат от френските органи, според който постъпките (като тяхното посещение в Комисията на 24 ноември 2004 г. и тяхното писмо от 21 декември 2004 г.), извършени добросъвестно пред Комисията в съответствие с тяхното задължение за сътрудничество, би породил оправдани очаквания в съотвествието на прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“ с Решение Sernam 2 и правото на Съюза не би могло да бъде запазено.
(178)
Всъщност, информацията, съобщена от Франция, е била ограничена до информиране на Комисията за избора да се продадат всички активи без да се описват основните елементи на действията по прехвърляне на активи на „Sernam SA“. По-специално, Информационна бележка от 21 декември 2004 година до Комисията е ограничена до посочване на някои елементи относно организацията на процеса на прехвърляне на активи, относно неговото открито и прозрачно естество с цел да се стигне до продажба при пазарна цена преди 30 юни 2005 г.
(179)
Никой от следните елементи не е поставен на вниманието на Комисията:
1)
факта, че предвиденото прехвърляне се основава на прехвърляне на активи и пасиви в рамките на групата в рамките на друг правен субект („Sernam Xpress“), последвано от прехвърляне на този друг субект (share deal);
2)
факта, че част от пасивите ще бъдат прехвърлени с активите и че само разпореждането за възстановяване относно помощта от 41 млн. EUR и задълженията на Френската национална железопътна компания за сума от 38,5 млн. EUR ще останат в пасива на „Sernam SA“;
3)
факта, че Франция е склонна да рекапитализира „Sernam SA“ и „Sernam Xpress“ в случай на предложение за възстановяване на дружеството при отрицателна цена.
(180)
Поради липса на информация относно тези елементи, Комисията не е могла да предвиди начина, по който Франция в крайна сметка изпълнява Решение „Sernam 2“. Напротив, Бележка от 21 декември 2004 година подсказва, че прехвърлянето ще бъде извършено без разграничаване между пасивите и при положителна цена, тъй като тя посочва, че „[]след като продажбата бъде изпълнена, продуктите, получени в резултат от нея, ще бъдат използвани за възстановяването на пасивите на юридическото лице „Sernam“, сред които несъвместимата помощ, в рамките на обичайните национални процедури“.
(181)
Ако, като се има предвид отрицателното естество на цените, предложени за активите на „Sernam SA“, възможността за рекапитализация (елемент 3) се е показала само при получаването на офертите, поне принципът на продажба на активи с част от пасиви (елемент 2) е трябвало по принцип да бъде познат на Франция, когато е изготвила своята Бележка от 21 декември 2004 година. Въпреки това, френските органи не могат да претендират да се възползват от оправдани очаквания без да са информирали непосредствено на 21 декември 2004 г. или по-късно Комисията за тези съществени елементи.
(182)
Не на последно място, ако френските органи са изпитвали затруднения да изпълнят Решение „Sernam 2“, те е следвало да се обърнат към Комисията, за да се достигне, със съгласието на Комисията, до решение относно друга схема съгласно принципа на лоялното сътрудничество, предвиден с член 4, параграф 3 от ДЕС. Раздел 3.2.3 от Насоки на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (40) потвърждава, че в съответствие с този общ принцип, държава членка не може да се отклонява от плана за възстановяване без нотификация и предварително одобрение от Комисията.
(183)
Освен това, Комисията никога не е давала каквото и да било съгласие за прехвърляне на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“, извършено от Франция.
(184)
Комисията стигна до заключението, че нито Франция, нито получателите на помощта не могат да се позоват на каквито и да било оправдани очаквания.
4. ВЪЗСТАНОВЯВАНЕ
(185)
Комисията стигна до заключението, че условията на Решение „Sernam 2“ не са били спазени. Следователно, с мерките за помощ, разрешени с Решение „Sernam 2“, е било злоупотребено съгласно член 16 от Регламент (ЕО) № 659/1999. Поради липса на позоваване на съображения за съвместимост от Франция за тези помощи, те са несъвместими с вътрешния пазар. Франция трябва да предприеме всички мерки, за да извърши възстановяването на тези помощи и лихви.
(186)
Размерът на тези суми възлиза на 503 млн. EUR. Той се състои, от една страна, от различни помощи за възстановяването на сума от 2 938 млн. франка или 448 млн. EUR. Тези помощи са представени в таблица 3 от Решение от 30 април 2003 година, чиито основни елементи са отчетени в таблицата по-долу:
(FRF million)
Initial capital
44
Financing of losses 2000
698
Financing of losses 2001
252
Financing of restructuring: SNCF contribution
1 300
Financing of restructuring: equity loan from SNCF
250
Additional costs for railwaymen
394
Total restructuring aid
2 938
(187)
За да се достигне сумата от 503 млн. EUR, следва да се добави сумата на помощите, изплатени в рамките на договорите за транспортиране на багажи и на преса за сума от 34 млн. EUR и в рамките на договори за снабдяване за сума от 21 млн. EUR.
(188)
За повече информация, Решение „Sernam 1“ от 23 май 2001 година съдържа по-подробно описание.
(189)
За да се извърши ефективно и незабавно възстановяване на помощта, френските органи следва да предоставят дата, на която всяка помощ е била предоставена на разположение на получателя (41). От тази дата лихвите при възстановяване ще трябва да се изчисляват за всяка мярка с натрупване в съответствие с глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004 (42).
(190)
Освен това, помощта от 41 млн. EUR, вече счетена за несъвместима с Решение „Sernam 2“, трябва да бъде възстановена, увеличена заедно с лихвите, изчислени по същия метод.
(191)
В крайна сметка, рекапитализацията от 57 млн. EUR, опростяването на задължения към „Sernam SA“ от Френската национална железопътна компания на стойност 38,5 млн. EUR и гаранциите, получени от Френската национална железопътна компания при прехвърлянето на дейности от „Sernam SA“ към „Financière Sernam“, с изключение на гаранцията, предоставена на железничарите, представляват също така държавни помощи, несъвместими с вътрешния пазар. Тези нови помощи трябва да бъдат възстановени, увеличени с лихвите, изчислени по същия метод. За метода на изчисление на сумите, които следва да се възстановят, Комисията препраща към съображения 171 и 189 от настоящото решение.
(192)
За да се установи сумата на помощта, която следва да се възстанови, Франция може да вземе предвид евентуалните суми, получени от Френската национална железопътна компания в рамките на ликвидацията на дружеството „Sernam SA“ за възстановяването на помощта от 41 млн. EUR плюс лихвите и/или акционерния заем плюс лихвите.
(193)
В случай, че Френската национална железопътна компания е получила общо възстановяване за всички задължения, Франция би могла да вземе предвид евентуалните суми, възстановени от Френската национална железопътна компания в резултат на ликвидацията на „Sernam SA“, само пропорционално на съотношението между сумата на двете мерки за помощ, които са били регистрирани и общата сума на задълженията, вписани в пасива на дружеството „Sernam SA“.
(194)
Това възстановяване, включително възстановяването на помощите, първоначално отпуснати за „Sernam SA“ и за „Sernam Xpress“, следва да се извършат от „Financière Sernam“, както и от дъщерните му дружества, „Sernam Service“ и „Aster“, които понастоящем продължават икономическата дейност като са се възползвали от помощта, преди упражнявана от „Sernam SA“ (понастоящем ликвидирано) а, преди това, от „Sernam SA“.
(195)
Ясно е, че „Sernam Xpress“ и оперативните му дъщерни дружества „Sernam Services“ и „Aster“ са продължили икономическата дейност на „Sernam SA“, тъй като прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“, извършено от Франция, е имало точно тази цел. От друга страна, елементите от досието показват, че „Sernam Xpress“, „Sernam Services“ и „Aster“ са продължили да извършват дейността като са се възползвали от помощта според текущия бизнесплан на „Sernam SA“ и със същия персонал. След това, на 30 юни 2011 г., дружеството „Financière Sernam“, едноличен собственик, е закрило дружеството „Sernam Xpress“ и е погълнало активите му. „Financière Sernam“ представлява по този начин законен приемник на „Sernam Xpress“, както и негов икономически наследник, тъй като „Financière Sernam“ е това дружество, което притежава и контролира пряко оперативните дъщерни дружества, които са „Sernam Services“ и „Aster“. Освен това, „Financière Sernam“ и дъщерните му дружества, по-специално „Sernam Services“ и „Aster“, продължават дейността на „Sernam SA“ и на „Sernam Xpress“ и продължават да се възползват от помощта. От друга страна, през май 2011 г., „Sernam Services“ е получило апорт на активи, с прехвърлянето на марката „Sernam“, която е оценена на стойност 15 млн. EUR, без да плати подходяща компенсираща полза. Що се отнася до „Aster“, от друга страна, то се е възползвало през март 2008 г. от апорт от 5 млн. EUR в безналична форма, сума, която е оставена в негова полза през юли 2008 г.; от друга страна, тя е била рекапитализирана през декември 2011 г. с оставяне на 5 599 998 EUR, вписани в безналична форма. Тези две дъщерни дружества са се възползвали от помощите, първоначално отпуснати за „Sernam SA“ и за „Sernam Xpress“ не само в качеството на дружества, участващи в групата и поради факта, че те продължават дейността, но и поради факта за прехвърлянето на някои активи или мерки за рекапитализация в тяхна полза.
(196)
Следва да се уточни, че „Sernam SA“ е резултат от преобразуването в акционерно дружество на „Sernam SCS“ в края на 2011 г. (вж. по този въпрос Решение „Sernam 2“, съображение 11). „Sernam SCS“ по този начин е първоначалният получател на част от въпросните помощи.
(197)
Тъй като дружеството „Financière Sernam“, както и дъщерното му дружество „Sernam Services“, които са поставени под финансов надзор, на 31 януари 2012 г., и „Aster“, дъщерно дружество на „Financière Sernam“, по отношение на което е започнало производство за съдебна ликвидация на 3 февруари 2012 г., френските органи се приканват да определят сумата на помощите, да изчислят лихвите, да възстановят в най-кратки срокове, за да могат те да бъдат регистрирани в пасива на тези предприятия.
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. Държавните помощи в размер на 503 млн. EUR, отпуснати от Франция за „Sernam SCS“ (станало „Sernam SA“) и одобрени от Комисията с Решение 2006/367/ЕО (43) от 20 октомври 2004 година са били иизползвани със злоупотреба. Те са несъвместими с вътрешния пазар. От тези помощи са се възползвали също така „Sernam Xpress“, както и „Financière Sernam“ и дъщерните му дружества, „Sernam Services“ и „Aster“.
2. От държавната помощ в размер на 41 млн. EUR, отпусната от Франция на „Sernam SCS“ и обявена за несъвместима с Решение „Sernam 2“, също така се е възползвало дружеството „Sernam Xpress“, както и „Financière Sernam“ и дъщерните му дружества, „Sernam Services“ и „Aster“.
3. Рекапитализацията от 57 млн. EUR на „Sernam SA“ от Френската национална железопътна компания, опростяването на задължения към „Sernam SA“ от Френската национална железопътна компания на стойност 38,5 млн. EUR и гаранциите, получени от Френската национална железопътна компания при прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“, с изключение на гаранцията, предоставена на железничарите, представляват също така държавни помощи, несъвместими с вътрешния пазар.
Член 2
1. Франция трябва да възстанови помощите, посочени в член 1, от „Financière Sernam“ и дъщерните му дружества, „Sernam Services“ и „Aster“.
2. Сумите, които следва да се възстановят, генерират лихви от датата, от която те са били предоставени на разположение на получателя, до тяхното ефективно възстановяване.
3. Лихвата се изчислява с натрупване в съответствие с глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията от 21 април 2004 година.
Член 3
1. Възстановяването на помощта, посочена в член 1, е незабавно и ефективно.
2. Франция осигурява прилагането на настоящото решение в срок от четири месеца от датата, на която е уведомена за него.
3. В рамките на това изпълнение, Франция може да вземе предвид евентуалните суми, възстановени от Френската национална железопътна компания след ликвидацията на „Sernam SA“ при условията, посочени по-горе.
Член 4
1. В срок от два месеца от уведомяването за настоящото решение Франция предоставя на Комисията следната информация:
а)
датата, на която всяка мярка за помощ е била предоставена на разположение на получателя, общата сума (главница и лихви), която получателят трябва да възстанови за всяка от мерките за помощ;
б)
подробно описание на вече предприетите мерки за изпълнение на настоящото решение и на планираните такива;
в)
документи, доказващи, че на получателя е наредено да възстанови помощта.
2. Франция информира редовно Комисията за хода на националните мерки, предприети за прилагане на настоящото решение, до окончателното възстановяване на помощта, посочена в член 1. При искане от страна на Комисията, Франция предоставя незабавно информация за вече предприетите мерки за изпълнение на настоящото решение и за планираните такива. Тя предоставя също така подробна информация относно размера на помощта и лихвите, които вече са възстановени от получателя.
Член 5
Адресат на настоящото решение е Френската република.
Съставено в Брюксел на 9 март 2012 година.
SKLEP KOMISIJE
z dne 9. marca 2012
o Državni pomoči SA.12522 (C 37/08) - Francija - Uporaba odločbe Sernam 2
(notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 1616)
(Besedilo v francoskem jeziku je edino verodostojno)
(Besedilo velja za EGP)
(2012/398/EU)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU) in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) PDEU (1);
ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma;
po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenima določbama (2);
ob upoštevanju naslednjega:
1. POSTOPEK
1.1 SPLOŠNI POSTOPKOVNI OKVIR
(1)
Komisija je 23. maja 2001 odobrila pomoč za prestrukturiranje za družbo SCS Sernam (komanditna družba), ki je decembra 2001 postala družba Sernam SA (v nadaljnjem besedilu: odločba Sernam 1 (3)).
(2)
Komisija je 20. oktobra 2004 sprejela dokončno odločbo, v kateri je potrdila, da je pomoč, odobrena z odločbo Sernam 1, v višini 503 milijone EUR združljiva z notranjim trgom, vendar pod nekaterimi pogoji (v nadaljnjem besedilu: odločba Sernam 2 (4)). V tej odločbi je bil ugotovljen tudi obstoj dodatne pomoči v višini 41 milijonov EUR, ki ni združljiva z notranjim trgom in jo mora Francija izterjati.
(3)
Z dopisom z dne 24. junija 2005 se je prva tretja stran (v nadaljnjem besedilu: prva pritožnica) pritožila zaradi neustrezne uporabe odločbe Sernam 2. (5)
(4)
Prva pritožnica je 22. februarja 2006 vložila še tožbo zaradi opustitve ukrepanja zoper Komisijo, ker se ta v času, ko je vložila pritožbo, nanjo ni odzvala.
(5)
Druga zainteresirana stran, družba Mory Group (v nadaljnjem besedilu: druga pritožnica), je 10. aprila 2006 prav tako vložila pritožbo pri Komisiji. (6)
(6)
Obe pritožnici sta v bistvu menili, da je bila odločba Sernam 2 zlorabljena, zato sta Komisijo pozvali, naj začne nov formalni postopek preiskave v zvezi s tem, kako Francija izvaja odločbo Sernam 2.
(7)
Komisija je z dopisom z dne 16. julija 2008 Francijo obvestila, da bo začela postopek na podlagi člena 108(2) PDEU v zvezi s tem, kako ta država uporablja odločbo Sernam 2 (v nadaljnjem besedilu: odločitev o začetku postopka). Komisija je podvomila zlasti o tem, ali so pravila, za katera je Francija trdila, da jih je izbrala za izvajanje odločbe Sernam 2, združljiva s to odločbo, in opozorila na možnost, da ta pravila vsebujejo nove državne pomoči.
(8)
Odločitev Komisije o začetku postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije. (7) Trditve obeh pritožnic so povzete v uvodni izjavi 16 te odločitve. Komisija je v isti odločitvi zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe k načinu, kako Francija uporablja odločbo Sernam 2.
(9)
Francoski organi so 8. oktobra 2008 predložili pripombe k odločitvi o začetku postopka.
(10)
Komisija je prejela pripombe zainteresiranih strani o tej zadevi. Prva pritožnica je predložila pripombe 13. novembra 2008. Skupina Société nationale des chemins de fer (v nadaljnjem besedilu: skupina SNCF) je predložila pripombe 6. februarja 2009. Naložbeni sklad Butler Capital Partners (v nadaljnjem besedilu: sklad BCP) je predložil pripombe 9. februarja 2009. Komisija je prejete pripombe predložila Franciji 25. marca 2009, da bi jih ta lahko komentirala; 7. maja 2009 je od francoskih organov prejela komentarje na pripombe prve pritožnice.
(11)
Druga pritožnica je Komisijo 15. marca 2011 pisno opomnila, naj izvede „preiskovalne ukrepe“, s katerimi bo preverila pogoje uporabe odločbe Sernam 2. Komisija je na opomin odgovorila 18. maja 2011 z navedbo preiskovalnih ukrepov, ki jih je sprejela od sprejetja odločitve o začetku postopka.
(12)
Komisija je 25. novembra 2009 in 29. novembra 2011 na francoske organe naslovila zahtevi za informacije. Odgovora je prejela 15. januarja 2010 oziroma 25. januarja 2012.
1.2 NACIONALNI POSTOPKOVNI OKVIR
(13)
Družba Mory Group je 3. januarja 2007 francoskim organom predlagala, naj izdajo dve odločbi o vračilu dolga do države: (1) eno zoper družbo Sernam SA v zvezi s pomočjo v višini 41 milijonov EUR, ki je bila z odločbo Sernam 2 razglašena za nezdružljivo s skupnim trgom in je Francija po mnenju zadevne družbe ni dejansko izterjala, ter (2) drugo zoper (nenavedenega) prejemnika pomoči za prestrukturiranje družbe Sernam SA, ki naj bi jih Francija podelila za izvedbo transakcije prenosa sredstev družbe Sernam SA (v zvezi s podrobnostmi te transakcije glej oddelek 2.4 tega sklepa).
(14)
Minister za gospodarstvo, finance in industrijo je pisno zavrnil predloge druge pritožnice. Zaradi te odločitve je družba Mory Group pri Tribunal administratif de Paris vložila tožbo zaradi prekoračitve pooblastil. Po podatkih, s katerimi razpolaga Komisija, se ta spor še obravnava.
(15)
Poleg tega je bil 31. januarja 2012 v zvezi z družbo Sernam Xpress uveden postopek prisilne uprave. Ta družba je med transakcijo prenosa sredstev družbe Sernam SA (za podrobnosti o tej transakciji glej oddelek 2.4) prejela sredstva in nefinančne obveznosti družbe Sernam SA. Tribunal de commerce de Nanterre je odredilo šestmesečno obdobje opazovanja in kot datum nove obravnave določilo 27. marec 2012.
2. OPIS
2.1 PODJETJE SERNAM
(16)
Podjetje Sernam od leta 1970, ko ga je skupina SNCF ustanovila kot notranjo službo, opravlja poštne dejavnosti ter dejavnosti hitrega prevoza paketov in palet. (8)
(17)
Vse dejavnosti podjetja Sernam so bile 1. februarja 2000 dodeljene podružnici, ob čemer je bila ustanovljena družba SCS Sernam (komanditna družba). Družba SCS Sernam je bila 21. decembra 2001 preoblikovana v delniško družbo (Sernam SA). Družba Sernam SA je leta 2005 vključevala 10 operativnih podružnic in eno družbo za cestne storitve, to je družbo Sernam Transport Route.
(18)
Družba Sernam Xpress je ob prenosu dejavnosti z družbe Sernam SA na družbo Financière Sernam 17. oktobra 2005 prejela sredstva in nefinančne obveznosti družbe Sernam SA (za podrobnosti o tej transakciji glej oddelek 2.4). Družba Sernam Xpress je bila takrat v 100-odstotni lasti družbe Financière Sernam.
(19)
V letu 2006 je sklad BCP dosegel 51,8-odstotni delež v kapitalu družbe Sernam Xpress. Hkrati je družba Sernam Xpress kupila družbo Coulonge, prevozno podjetje s sedežem v Limogesu.
(20)
V letu 2011 je bilo družbama Financière Sernam in Sernam Xpress naloženo, da morata pred koncem poslovnega leta dopolniti svoj lastniški kapital. Ker sklad BCP ni zagotovil potrebnega kapitala, sta bili izvedeni dve transakciji.
(21)
Prvič, družba Sernam Xpress je leta 2011 prenesla znamko Sernam na svojo operativno podružnico Sernam Services (vrednost tega prenosa se ocenjuje na 15 milijonov EUR).
(22)
Drugič, družba Sernam Xpress je bila 30. junija 2011 razpuščena, družba Financière Sernam pa je kot edina družbenica prevzela njeno premoženje (tako imenovani „prenos vsega premoženja“).
(23)
Tako skupino Sernam danes sestavljajo družba Financière Sernam ter podružnici nekdanje družbe Sernam Xpress, to je že navedena družba Sernam Services in družba Aster. Družba Aster je nekdanja družba Sernam Transport Route. Družba Sernam Xpress jo je decembra 2005 prodala, kupcu pa je podelila poroštvo na promet. Družba Sernam Xpress je marca 2008 ponovno odkupila to družbo, ki se je medtem preimenovala v družbo Aster. Ob odkupu je na njen tekoči račun položila 5 milijonov EUR. Ta znesek na tekočem računu je bil na julijskem sestanku sveta prepuščen družbi Aster. Družba Financière Sernam, ki je medtem prevzela družbo Sernam Xpress (glej uvodno izjavo 22), je decembra 2011 dokapitalizirala družbo Aster tako, da ji je prepustila 5 599 998 EUR sredstev, položenih na tekoči račun.
(24)
Ker se je finančni položaj skupine Sernam še naprej slabšal, je bil 31. januarja 2011 v zvezi z družbama Financière Sernam in Sernam Services začet postopek prisilne uprave. V zvezi s podružnico Aster je bil 3. februarja 2011 začet postopek likvidacije z začasnim nadaljevanjem poslovanja. Tribunal de commerce de Nanterre je odredilo šestmesečno obdobje opazovanja in kot datum nove obravnave določilo 27. marec 2012.
2.2 ODLOČBA SERNAM 1 Z DNE 23. MAJA 2001
(25)
Komisija je v odločbi Sernam 1 odobrila pomoč v višini 503 milijone EUR za prestrukturiranje družbe SCS Sernam. Ta pomoč je bila odobrena zlasti na podlagi zaveze Francije, da bo podjetje prodala. Družba Géodis SA (9), občepravna družba za prevoz in logistiko, ki kotira na drugem trgu pariške borze, bi morala namreč prevzeti družbo SCS Sernam v vrednosti 60 % njenega kapitala. Družba Géodis SA bi tako morala postati popolnoma in neomejeno odgovorna za dolgove družbe SCS Sernam (10) in pokriti dodatne stroške prestrukturiranja v vrednosti 67 milijonov EUR. Po drugi strani se je družba SCS Sernam zavezala, da bo v obdobju od leta 1999 do 2004 zmanjšala število obratovalnih lokacij s 107 na 72, zmanjšala promet za 18 %, zmanjšala število zaposlenih ter izvedla prestrukturiranje z zgoraj navedenim proračunom ter v določenem času, to je pred začetkom leta 2004.
2.3 ODLOČBA SERNAM 2 Z DNE 20. OKTOBRA 2004
(26)
Komisija je v odločbi Sernam 2 ugotovila, da je bila pomoč v višini 503 milijone EUR, ki je bila odobrena na podlagi odločbe Sernam 1, izplačana pod drugačnimi pogoji, kot so bili določeni v odločbi Sernam 1, in sicer zlasti zato, ker je družba Géodis prevzela le 15 % deležev družbe SCS Sernam (namesto predvidenih 60 %). Poleg tega družba Géodis ni prispevala 67 milijonov EUR iz lastnih sredstev za kritje stroškov prestrukturiranja.
(27)
Komisija je ob upoštevanju navedenega postavila pogoje za odobritev pomoči za prestrukturiranje v višini 503 milijone EUR, ki je bila izplačana družbi Sernam SA. Člen 3 odločbe Sernam 2, v katerem so navedeni ti pogoji, določa:
„Člen 3
1. Ob upoštevanju odstavka 2[…] se morajo upoštevati naslednji pogoji:
(a)
Sernam lahko razvije le svoje dejavnosti prevoza pošte po železnici [v skladu] s konceptom […] hitrega [blok]vlaka[…]. V tem pogledu SNCF vsakemu operaterju, ki bi to zahteval, zagotavlja enake pogoje[,] kot veljajo za Sernam za razvoj železniškega prevoza tovora, [to je v skladu s konceptom hitrega blokvlaka].
(b)
V [zameno] bo moral Sernam v naslednjih dveh letih od datuma uradne objave te odločbe v celoti zamenjati svoj[a] lastna sredstva in storitve cestnega prevoza z enim ali več podjetji, pravno in gospodarsko neodvisni[mi] od SNCF ter izbranimi z odprtim, preglednim in nediskriminacijskim postopkom.
Lastna sredstva in storitve cestnega prevoza Sernama zadevajo celoto cestnih sredstev - in sicer vozila za cestni prevoz - v popolni lasti družbe Sernam ali v l[iz]ingu/najemu.
Podjetja, ki bodo prevzela cestne dejavnosti Sernama, bodo morala zagotoviti celotne storitve cestnega prevoza s svojimi lastnimi sredstvi.
2. V primeru, da Sernam svoja sredstva proda v svežnju do 30. junija 2005 po tržni ceni ter družbi, ki nima pravne povezave s SNCF, s pomočjo preglednega in odprtega postopka, se pogoji iz odstavka 1 ne uporabljajo.“
(28)
Komisija je v odločbi Sernam 2 še navedla, da so francoski organi družbi Sernam izplačali še dodatno pomoč v višini 41 milijonov EUR. Menila je, da ta pomoč ni združljiva z notranjim trgom, zato je Franciji naložila njeno izterjavo.
2.4 PRENOS DEJAVNOSTI DRUŽBE SERNAM SA NA DRUŽBO FINANCIÈRE SERNAM
(29)
Francija trdi, da je ob izvajanju odločbe Sernam 2 upoštevala pogoj iz člena 3(2). Pojasnila je, da je skupina SNCF v obvestilu za javnost (11) vse zainteresirane strani pozvala, naj se obrnejo na banko ABN Amro. Spis naj bi bil v preučitev predložen 34 skupinam podjetij, finančnim skupinam ali konzorcijem. Povabila za sodelovanje v prvem krogu, ki jih je stranem, ki so se zanimale za spis, poslala banka ABN Amro, vsebujejo poziv k predložitvi ponudb za prevzem vseh sredstev (ker je dopis v angleščini, je uporabljen izraz „assets“) družbe Sernam SA.
(30)
Francoski organi so navedli, da zaradi gospodarskega položaja družbe Sernam ni bilo mogoče dobiti predlogov, osnovanih na pozitivni oceni njene vrednosti. Vse ponudbe, predložene v tem postopku, naj bi vsebovale zelo negativno vrednost:
-
(ponudnik 1) (predhodna ponudba): -120 milijonov EUR;
-
(ponudnik 2) (predhodna ponudba): -90,4 milijona EUR;
-
(ponudnik 3) (predhodna ponudba): -90,4 milijona EUR;
-
(ponudnik 4) (ponudba iz drugega kroga): -65,2 milijona EUR;
-
(ponudnik 5) (ponudba iz drugega kroga): -56,4 milijona EUR.
(31)
Ker ni bila predložena nobena zavezujoča ponudba, je upravna ekipa družbe Sernam SA predložila prevzemno ponudbo prek še neustanovljene družbe, ki je bila najprej poimenovana Bidco, nato pa preimenovana v Financière Sernam.
2.4.1 Datum začetka veljavnosti transakcij prenosa dejavnosti družbe Sernam na družbo Financière Sernam
(32)
Ta ponudba je bila skupini SNCF predložena 30. junija 2005 in jo je generalna uprava zadevne skupine načeloma sprejela istega dne. Vendar je bilo za formalno sklenitev memoranduma o soglasju med zadevnimi stranmi potrebnih še nekaj formalnosti. Memorandum o soglasju med skupino SNCF, družbama Sernam SA in Sernam Xpress (ena od desetih podružnic v 100-odstotni lasti družbe Sernam SA, ki je bila ustanovljena leta 2002) ter vodilnimi uslužbenci prihodnje družbe Financière Sernam je bil podpisan 21. julija 2005 (v nadaljnjem besedilu: memorandum o soglasju z dne 21. julija 2005). Družba Financière Sernam je bila v poslovni register vpisana 14. oktobra 2005. Različne transakcije prenosa dejavnosti družbe Sernam na družbo Financière Sernam, ki so podrobno opisane v naslednjih uvodnih izjavah, so bile izvedene 17. oktobra 2005.
2.4.2 Datum začetka veljavnosti različnih transakcij prenosa dejavnosti družbe Sernam na družbo Financière Sernam
(33)
Francoski organi so navedli, da je bil prenos dejavnosti družbe Sernam SA na družbo Financière Sernam izveden v štirih fazah:
(a)
skupina SNCF je svojo 100-odstotno podružnico Sernam SA dokapitalizirala z zneskom v višini 57 milijonov EUR;
(b)
družba Sernam SA je v korist svoje 100-odstotne podružnice Sernam Xpress izvedla prenos, ki se je nanašal na vse elemente sredstev, vključno s 57 milijoni EUR iz dokapitalizacije, opisane v točki (a), in obveznostmi družbe Sernam, pri čemer so bile izključene le tako imenovane „finančne“ obveznosti (delničarsko posojilo, ki ga je družba Sernam SA pridobila od skupine SNCF, in obveznosti v zvezi z odpovedjo pogodbe IBM - GPS) v višini 38,5 milijona EUR. (12) Družba Sernam SA je kot nadomestilo za ta prenos prejela delež v družbi Sernam Xpress v nominalni vrednosti 100 EUR;
(c)
nato je bil kapital družbe Sernam Xpress povečan za 2 milijona EUR, kar je v celoti financirala skupina SNCF, ki je tako pridobila večinski delež v družbi Sernam Xpress;
(d)
družba Sernam SA in skupina SNCF sta za ceno 2 milijona EUR vse svoje deleže v družbi Sernam Xpress, to je celoten kapital slednje, prepustili družbi Financière Sernam.
(34)
Družba Sernam SA je bila sodno likvidirana 15. decembra 2005. Znesek v višini 41 milijonov EUR, ki ga je bilo treba vrniti skupini SNCF na podlagi odločbe Sernam 2, je bil v zadevni likvidaciji zabeležen na strani obveznosti. (13)
(35)
Navedene transakcije so prikazane v spodnji preglednici:
(36)
Memorandumu o soglasju z dne 21. julija 2005 je poleg dokapitalizacij družbe Sernam SA v višini 57 milijonov EUR in družbe Sernam Xpress v višini 2 milijona EUR, ki ju je izvedla skupina SNCF, vključeval še poroštva, ki jih je skupina SNCF podelila družbi Financière Sernam (podroben opis v uvodnih izjavah od 72 do 85 odločitve o začetku postopka), in razveljavitveno klavzulo v primeru negativne odločitve Komisije v petih letih po sklenitvi memoranduma o soglasju (podroben opis v uvodni izjavi 117 odločitve o začetku postopka).
2.5 RAZLOGI ZA ZAČETEK POSTOPKA
(37)
Komisija je želela na podlagi odločitve z dne 16. julija 2008 preveriti, ali držijo trditve Francije, da je upoštevala člen 3(2) odločbe Sernam 2, in ali je bilo mogoče s postopkom izterjave nezdružljive pomoči v višini 41 milijonov EUR, ki ga je izbrala Francija - to je z evidentiranjem državne terjatve v stečajnem postopku v zvezi z družbo Sernam SA -, res odpraviti izkrivljanje konkurence, nastalo zaradi zadevne pomoči. Poleg tega je želela Komisija še preveriti, ali s transakcijo prenosa sredstev družbe Sernam SA niso bile podeljene nove državne pomoči, nezdružljive z notranjim trgom.
2.6 PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI
2.6.1 Pripombe pritožnic
(38)
Prva pritožnica najprej meni, da niso bili izpolnjeni pogoji, ki so bili v odločbi Sernam 2 postavljeni za prodajo sredstev družbe Sernam SA.
(39)
Najprej, skrajni rok za prodajo, postavljen z odločbo Sernam 2, to je 30. junij 2005, naj se ne bi upošteval, saj naj bi bile transakcije prenosa odobrene šele 17. oktobra 2005, prodaja delnic pa naj bi bila izvedena še istega dne.
(40)
Dalje, prva pritožnica v zvezi s ceno prenosa meni, da je bila določena le na podlagi ponudbe družbe Financière Sernam. Ta ponudba naj bi bila že kot taka nezakonita, saj naj bi vsebovala nove pomoči, zlasti dokapitalizacijo družbe Sernam SA. Prva pritožnica nazadnje še poudarja, da družba Sernam Xpress - kot je pokazala Komisija v odločitvi o začetku postopka - ni bila neodvisna od družbe Sernam SA.
(41)
Poleg tega naj bi bile transakcije prenosa dejansko odkup deležev („share deal“), to je ohranjanje subjekta prejemnika na trgu s preprosto spremembo njegovega lastnika.
(42)
Prva pritožnica opozarja še na kršitev pogoja o organizaciji prodaje v preglednem in odprtem postopku. Meni, da bi bila javno posvetovanje in poziv k predložitvi ponudb bolj kot v zvezi s prodajo družbe Sernam SA potrebna pri prodaji družbe Sernam Xpress po dvojni dokapitalizaciji družb Sernam SA in Sernam Xpress.
(43)
Drugič, prva pritožnica opozarja na manipulacije ob oceni prenesenih sredstev in obveznosti ter na prenizko vrednotenje prodanega gospodarskega subjekta.
(44)
Tretjič, prva pritožnica navaja niz ukrepov, za katere meni, da vključujejo nove pomoči, in sicer dokapitalizacijo v višini 57 milijonov EUR, nevračilo 41 milijonov EUR nezakonite pomoči in opustitev finančnih terjatev skupine SNCF do družbe Sernam SA. Vsi ti ukrepi naj bi bili pomoči, nezdružljive z notranjim trgom.
(45)
Četrtič, prva pritožnica poudarja, da bi bilo družbo Sernam SA bolje likvidirati kot prodati. Podobno kot Komisija tudi sama dvomi o upoštevanju nekaterih stroškov pri izračunu v zvezi z likvidacijo ter meni, da ni nikjer izkazano, da bi bili dejanski stroški prestrukturiranja družbe Sernam nižji od stroškov likvidacije.
(46)
Prva pritožnica zato meni, da francoski organi niso izpolnili obveznosti izterjave pomoči v višini 41 milijonov EUR, ki je bila razglašena za nezdružljivo, ampak so poleg tega podelili še nove pomoči v višini vsaj 95 milijonov EUR, h katerim je treba prišteti še več pomoči v obliki poroštev.
(47)
Druga pritožnica ni predložila pripomb k odločitvi o začetku postopka.
2.6.2 Pripombe zainteresiranih strani, ki so menile, da je bila odločba Sernam 2 ustrezno upoštevana
2.6.2.1 Pripombe skupine SNCF
(48)
Skupina SNCF meni, da je izpolnila pogoj iz člena 3(2) odločbe Sernam 2. V zvezi s tem trdi, da je sredstva družbe Sernam prodala po tržni ceni v enem svežnju pred 30. junijem 2005, in sicer družbi, ki z njo ni bila pravno povezana, ter v preglednem in odprtem postopku.
(49)
Po trditvah skupine SNCF naj bi bile transakcije prenosa nerazdružljive in sočasne. Komisija naj jih torej ne bi mogla umetno razdružiti.
(50)
Pri tem meni, da se v primeru negativne cene upošteva načelo zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu, če so stroški prodaje nižji od stroškov likvidacije, ki bi jih nosila država delničarka, to trditev pa je podprla tudi s podrobnimi pripombami.
(51)
Nazadnje še poudarja, da je bila obveznost v zvezi z vračilom pomoči v višini 41 milijonov EUR v postopku likvidacije družbe Sernam SA zabeležena na strani obveznosti.
2.6.2.2 Pripombe sklada Butler Capital Partners
(52)
Prvič, sklad BCP najprej pojasnjuje svoj poseg v kapital družbe Sernam Xpress.
(53)
Drugič, sklad BCP pojasnjuje namen odkupa družbe Coulonge.
(54)
Tretjič, sklad BCP izpodbija trditev, da je imela družba Sernam Xpress po dokapitalizacijah v višini 57 milijonov in 2 milijona EUR presežna denarna sredstva. Sklad BCP naj bi bil primoran prispevati še kapitalsko injekcijo v višini 6 milijonov EUR, da je bila ob upoštevanju izgub, ki jih je bilo treba financirati, zagotovljena še sprejemljiva najnižja raven denarnih sredstev.
(55)
Četrtič, sklad BCP izpodbija trditev, da so bile koristi pomoči v višini 41 milijonov EUR prenesene na družbo Sernam Xpress. To bi bilo po njegovem mnenju mogoče le, če bi bilo dokazano, da dejavnosti družbe Sernam SA niso bile prenesene po tržni ceni. Vendar sklad BCP meni, da je bil prenos izveden v odprtem, preglednem in nediskriminacijskem postopku. V zvezi s tem še opozarja, da je bilo v postopku prenosa predloženo izvedensko mnenje.
(56)
Nazadnje, sklad BCP v zvezi s posledicami prevzema nadzora nad družbo Sernam še analizira povečanje kapitala kot prodajo, pri čemer meni, da iz sodb v zadevah Banks (14) in SMI (15) izhaja, da vračilo hipotetične pomoči ne bi smelo bremeniti družbe Financière Sernam ali njene podružnice Sernam Xpress.
2.7 PRIPOMBE FRANCIJE
2.7.1 Upoštevanje odločbe Sernam 2
2.7.1.1 Upoštevanje skrajnega roka za prodajo
(57)
Francoski organi menijo, da je bila ponudba za prevzem, ki je bila za kupca pravno zavezujoča, predložena 30. junija 2005, skupina SNCF pa jo je sprejela še istega dne, zato je postal sporazum po francoskem pogodbenem pravu nepreklicen.
2.7.1.2 Prodajna cena
(58)
Francoski organi menijo, da z odločbo Sernam 2 ni prepovedana prodaja po negativni ceni in da je lahko v skladu s sodno prakso taka cena tudi tržna cena.
(59)
Sredstva naj bi bila prodana po negativni ceni 57 milijonov EUR, kar naj bi se ujemalo z zneskom, s katerim je skupina SNCF dokapitalizirala družbo Sernam SA. Ta cena naj bi bila boljša od prvotno predloženih okvirnih ponudb in naj bi bila edina zavezujoča ponudba, ki jo je skupina SNCF prejela na trgu. To naj bi potrjevalo več neodvisnih izvedenskih mnenj (ki so jih pripravile banka ABN Amro, investicijska banka Oddo Corporate Finance skupaj s pravniško družbo Paul Hastings in komisija Commission des Participations et Transferts).
(60)
Francoski organi menijo, da je predhodna dokapitalizacija, ki jo je izvedla skupina SNCF, le izvedbeno pravilo. Komisija naj zato tržne vrednosti sredstev družbe Sernam ne bi mogla izpodbijati na podlagi te dokapitalizacije, saj naj bi bila že z obstojem tržne cene izključena vsaka možnost, da se celotna negativna cena opredeli kot pomoč.
2.7.1.3 Prodaja sredstev
(61)
Francoski organi v odgovor na analizo Komisije, po kateri naj bi se prenos sredstev družbe Sernam SA na družbo Financière Sernam delil na dve zaporedni transakciji - to je na (1) prenos sredstev v svežnju znotraj skupine, in sicer z družbe Sernam SA na družbo Sernam Xpress (ki je bila v tej fazi 100-odstotna podružnica družbe Sernam SA), ter nato še na (2) prodajo družbe Sernam Xpress družbi Financière Sernam, ki naj ne bi bila prodaja sredstev, temveč odkup deležev -, navajajo, da je taka razčlemba umetna in neutemeljena.
(62)
Prvič, transakcije prenosa naj bi bile dejansko „transakcija prenosa in prodaje“, izvedena z dokapitalizacijo, kar naj bi bila nerazdružljiva transakcija, izvedena iz dveh razlogov: (1) francosko pravo naj ne bi dovoljevalo prodaje sredstev po negativni ceni in (2) zagotoviti naj bi bilo treba, da prevzemnik ni pravno povezan s skupino SNCF.
(63)
Sredstva družbe Sernam SA naj bi imela glede na trajno deficitni gospodarski položaj (nakopičena izguba v štirih poslovnih letih pred prodajo je znašala 309,2 milijona EUR) negativno skupno vrednost.
(64)
Da bi upoštevali prepoved prodaje po negativni ceni v francoskem pravu in zagotovili ekonomsko nevtralnost prodajne transakcije, naj bi se po ustaljeni praksi v primeru negativne vrednosti sredstev, ki se prodajajo, določilo, (1) da je cena, ki jo plača kupec, simbolična in (2) da se vzpostavi mehanizem za izplačilo odškodnine kupcu (prodajalec ali sodeluje pri povečanju kapitala pred prodajo ali pa opusti svoje terjatve do prodane družbe).
(65)
Da bi se poleg tega izognili možnosti, da bi upniki družbe Sernam SA izpodbijali veljavnost transakcije ali uveljavljali svojo pravico do ugovora, je bilo treba sredstvom v svežnju pripojiti obveznosti, potrebne za nadaljevanje dejavnosti družbe Sernam. Samo s prodajo sredstev ne bi bilo mogoče prevzeti teh obveznosti.
(66)
Torej je bilo treba izvesti delni prenos sredstev, za katera se uporablja sistem razdružitev iz členov od L.236-16 do L.236-21 francoskega trgovinskega zakonika. V zvezi s tem francoski organi pojasnjujejo, da je treba prenos izenačiti s prodajo, saj vključuje tudi prenos lastništva, ker je bil poplačan z vrednostnimi papirji, ki jih je izdala družba, prejemnica prenosa.
(67)
Ker člen 3(2) odločbe Sernam 2 določa, da kupec ne sme biti pravno povezan s skupino SNCF, ni bilo mogoče izvesti prenosa sredstev v svežnju neposredno na družbo Financière Sernam, saj bi v tem primeru družba Sernam SA zaradi zadevnega prenosa samodejno postala delničarka družbe Financière Sernam. Tako naj bi bilo mogoče pojasniti delni prenos sredstev na družbo Sernam Xpress in nato prodajo te družbe družbi Financière Sernam.
(68)
Francoski organi menijo, da delni prenos sredstev na družbo Sernam Xpress nikakor ni prenos znotraj skupine, saj je družba Sernam Xpress navidezna družba (tako rekoč „prazna lupina“), ki je bila uporabljena za to, da so bila sredstva družbe Sernam SA shranjena v svežnju, in sicer samo zaradi zagotovitve njihove hkratne prodaje kupcu (družbi Financière Sernam) in ne zaradi nadaljevanja dejavnosti matične družbe. Ta sredstva naj bi bila za izvedbo zadevne transakcije shranjena in na podlagi njihove tržne vrednosti prenesena na družbo Sernam Xpress. Vsekakor naj bi prenos sredstev povzročil tudi prenos lastništva, za kar naj bi družba Sernam Xpress izdala delež z nominalno vrednostjo 100 EUR. Francoski organi menijo, da ta delnica predstavlja ceno dejanske vrednosti prenesenih sredstev in obveznosti po dokapitalizaciji v višini 57 milijonov EUR.
(69)
Francoski organi so v odgovor na odločitev o začetku postopka svojim pripombam priložili mnenje profesorja prava Nicolasa Molfessisa, ki je navedel, da „[p]o francoskem pravu […] skupina SNCF ni mogla neposredno v svežnju prenesti sredstev družbe Sernam na družbo Financière Sernam, zato je morala ta skupina v skladu z veljavnimi pravnimi določbami zaradi izpolnitve pogojev, ki jih je postavila Komisija, izvesti transakcijo prenosa in prodaje:
-
ker francosko pravo ne pozna niti samega koncepta prodaje po negativni ceni, transakcije ni bilo mogoče izvesti po tržni ceni, kot je zahtevala Komisija, brez predhodne dokapitalizacije;
-
ker francosko pravo ne pozna primera prodaje dolga in se odveza od pogodbenih obveznosti pogojuje s predhodnim dogovorom vseh odvezanih pogodbenih strani, ki ga je praktično nemogoče doseči, je bilo treba za prodajo obveznosti iz poslovanja, potrebno za nadaljnje poslovanje, uporabiti tehniko delnega prenosa sredstev, s čimer je bila odstranjena ta ovira. Za uporabo tehnike delnega prenosa sredstev je bila potrebna vmesna družba, to je Sernam Xpress, s čimer je bil izpolnjen pogoj o neobstoju pravne povezave med odstopnikom in prevzemnikom, ki ga je postavila Komisija.
Shemo, ki jo je vzpostavila družba Sernam, je treba izenačiti s prodajo sredstev v svežnju:
-
Cour de cassation je v praksi dobro znano transakcijo prenosa in prodaje vedno izenačilo s prodajo sredstev, če so obstajali indici na nerazdružljivost obeh transakcij, ki sta in fine zadevali prenos sredstev;
-
v obravnavanem primeru gre nedvomno za tako nerazdružljivost, saj iz posameznih sporazumov, ki so jih podpisale vpletene strani, jasno izhaja njihova volja, da se različne transakcije obravnavajo kot odvisne druga od druge, podpisani pa so bili izključno zaradi prodaje sredstev družbe Sernam družbi Financière Sernam.“
(70)
Francoski organi menijo, da so bila sredstva družbe Sernam SA prodana v svežnju družbi brez pravne povezave s skupino SNCF, in sicer po negativni ceni, ki se je ujemala s tržno ceno, ter po pogajanjih, izpeljanih v odprtem, preglednem, brezpogojnem in nediskriminacijskem postopku za zagotovitev konkurence v skladu s členom 3(2) odločbe Sernam 2.
2.7.1.4 Odprtost in preglednost izbirnega procesa
(71)
Za francoske organe je trditev, da se spis, ki je bil predložen morebitnim kupcem sredstev družbe Sernam SA, ni nanašal na prodajo družbe Sernam Xpress, temveč na prodajo sredstev družbe Sernam SA, vsebinsko napačna. Poleg tega naj zahteva po odprtem, preglednem in nediskriminacijskem pozivu k predložitvi ponudb ne bi pomenila, da je treba po dokapitalizaciji izvesti nov poziv k predložitvi ponudb, saj je zadevna dokapitalizacija le neposredna posledica navedenega poziva in predlagane negativne cene.
2.7.1.5 Legitimna pričakovanja
(72)
Francoski organi menijo, da so skupina SNCF in francoski organi na podlagi odločbe Sernam 2, v kateri je bila izrecno predvidena možnost prodaje sredstev družbe Sernam v svežnju, upravičeno domnevali, da je tako ravnanje dovoljeno. Z začetkom postopka preverjanja državnih pomoči naj bi bilo torej kršeno načelo legitimnih pričakovanj francoskih organov v zvezi z odločbo Sernam 2, in sicer še toliko bolj, ker naj bi ti v stikih s Komisijo ravnali popolnoma pregledno, saj naj bi ji predložili vsa potrebna pojasnila o podrobnih pogojih zadevne prodaje.
2.7.2 Domnevne manipulacije ob oceni vrednosti sredstev in obveznosti, prenesenih z družbe Sernam SA na družbo Sernam Xpress
(73)
Kar zadeva domnevne manipulacije ob oceni vrednosti, francoski organi najprej zavračajo trditev o 22-milijonskem odbitku, ki naj bi bil izveden ob oceni vrednosti sredstev. Pri transakciji delnega prenosa sredstev, po katerem se izvede prodaja, naj se namreč v skladu z upoštevnimi računovodskimi predpisi ne bi zahtevalo vrednotenje na podlagi neto računovodske vrednosti, kot trdi prva pritožnica, ampak na podlagi dejanskih vrednosti prenesenih sredstev in obveznosti. Te vrednosti naj bi se ocenjevale glede na tržno ceno ali na podlagi neodvisnih izvedenskih mnenj. Veljavna računovodska pravila naj bi bila uporabljena tudi pri vrednotenju različnih davčnih odbitkov. Kar zadeva oceno portfelja blagovnih znamk, naj bi ta temeljila na oceni, ki jo je dala Evropska komisija 23. maja 2001 ob izvedbi prenosa s skupine SNCF na družbo SCS Sernam.
(74)
Kar zadeva vrednotenje obveznosti, francoski organi menijo, da so bile prenesene le obveznosti, potrebne za nadaljevanje dejavnosti družbe, upravičene do prenosa. Poleg tega naj bi bilo vrednotenje slabega imena („badwill“) vključeno le v računovodski vpis negativne tržne vrednosti v višini 57 milijonov EUR.
2.7.3 Neobstoj obveznosti izterjave pomoči v višini 41 milijonov EUR od družbe Sernam Xpress
(75)
Francoski organi trdijo, da v obravnavanem primeru ni mogoče upoštevati razlike med odkupom deležev („share deal“) in odkupom sredstev („asset deal“), na kateri temeljijo utemeljitve, ki jih je Komisija navedla v zadevah SMI (16) in CDA (17).
2.7.3.1 Razčlenitev transakcije na prenos znotraj skupine in odkup deležev
(76)
Francoski organi iz razlogov, opisanih v uvodnih izjavah od 61 do 70, menijo, da transakcije prenosa dejavnosti družbe Sernam SA na družbo Financière Sernam niso prenos znotraj skupine, ki bi mu sledil odkup deležev, temveč prodaja sredstev tretji osebi.
(77)
Podredno še trdijo, da bi bilo treba - če bi bila pomoč prenesena - v tržni ceni družbe Sernam Xpress nujno upoštevati obstoj dolga v višini 41 milijonov EUR. Po tej predpostavki bi negativna cena znašala 98 milijonov EUR (57 + 41). Vendar naj bi negativna cena, ki jo je družba Financière Sernam „plačala“ - dejansko prejela -, znašala le 57 milijonov EUR. Tako naj bi prodajalec prihranil 41 milijonov EUR, vendar naj bi zato on ohranil gospodarsko korist pomoči. V tem okviru se sklicujejo na sodbo v zadevi Banks. (18)
2.7.3.2 Izpolnitev pogojev iz sodb v zadevah CDA in SMI
(78)
Po trditvah francoskih organov je Sodišče prve stopnje v sodbi CDA menilo, da samo na podlagi dejstva, da je družba CDA nadaljevala dejavnost podjetij, ki so prejela pomoč, še ni mogoče dokazati obstoja želje po izognitvi učinkom naloga za vračilo. (19)
(79)
Sodišče prve stopnje naj bi pojasnilo, da ni obstajala želja po izognitvi učinkom naloga za vračilo, ker naj bi družba CDA za dele sredstev družbe LCA plačala tržno ceno. (20)
(80)
Francoski organi menijo, da s transakcijo, s katero je družba Sernam Xpress pridobila lastništvo nad sredstvi in delom obveznosti družbe Sernam SA po tržni ceni, na družbo Sernam Xpress ni bila prenesena dejanska korist, nastala s podelitvijo pomoči v višini 41 milijonov EUR. Poleg tega naj Komisija ne bi mogla trditi, da je družba Sernam SA po odkupu njenih sredstev ostala kot prazna lupina, od katere ni mogoče pridobiti vračila nezakonitih pomoči. Tako trditev, ki je bila navedena že v sodbi CDA, naj bi Sodišče prve stopnje zavrnilo. (21)
(81)
Francoski organi poudarjajo, da je Komisija izrecno predvidela možnost prodaje sredstev družbe Sernam SA v svežnju. Dejstva, da je skupina SNCF sredstva družbe Sernam prodala neki družbi v svežnju in po tržni ceni, in sicer v preglednem in odprtem postopku, naj torej nikakor ne bi bilo mogoče obravnavati kot izogibanja takemu postopku.
(82)
To naj bi še toliko bolj držalo, ker je tudi Komisija menila, da je tako izogibanje izključeno, če se prodaja sredstev družbe prejemnice „v svežnju“ - poleg tega, da se izvrši po tržni ceni - izvede v okviru brezpogojnega postopka, odprtega vsem konkurentom te družbe (22).
(83)
Kar zadeva trditev Komisije (23), da zadevna transakcija ni omogočila le postavitve sredstev „na varno“, kot je to dovoljeno s sodbo CDA, temveč tudi izoblikovanje strukture, v okviru katere je bilo mogoče financirati nove naložbe, na primer odkup družbe Coulonge, naj bi zadostovala ugotovitev, da je bil nakup družbe Coulonge Services, ki ga je izvedla družba Sernam Xpress, izveden hkrati s prevzemom nadzora družbe BCP nad družbo Sernam Xpress, in da se je lahko družba Sernam Xpress pri zadevnem nakupu oprla na ta prevzem, s katerim ji je bil zagotovljen dotok svežega kapitala.
(84)
Zato naj bi bilo v nasprotju z dvomi Komisije upoštevano tudi „tretje merilo“ iz sodbe CDA, kot so ga opredelili francoski organi.
2.7.4 Nove pomoči za družbo Sernam Xpress in/ali družbo Financière Sernam
(85)
Kar zadeva obstoj novih pomoči v memorandumu o soglasju z dne 21. julija 2005 (dokapitalizacija družbe Sernam SA v višini 57 milijonov EUR, ki jo je izvedla skupina SNCF, dokapitalizacija družbe Sernam Xpress v višini 2 milijona EUR, ki jo je izvedla skupina SNCF, poroštva skupine SNCF za družbo Financière Sernam in razveljavitvena klavzula), francoski organi menijo, da prodaja ne vsebuje elementov pomoči, če se izvede po tržni ceni ob koncu odprtega in preglednega poziva k predložitvi ponudb ter so njeni stroški nižji od stroškov likvidacije.
(86)
Poleg tega naj bi se negativna cena družbe Financière Sernam ujemala z ocenami neodvisnih izvedencev.
(87)
Francoski organi še pojasnjujejo, da je bila razveljavitvena klavzula v memorandum o soglasju z dne 21. julija 2005 vključena na zahtevo družbe Financière Sernam le za njeno zaščito pred tveganjem, da bi Komisija sprejela negativno odločitev. Francoski organi menijo, da prodaja brez take klavzule ne bi bila mogoča, in trdijo, da je Komisija v predhodni zadevi ni izpodbijala. (24)
3. OCENA KOMISIJE
3.1 POVZETEK OBRAZLOŽITVE ČLENA 3 ODLOČBE SERNAM 2
(88)
Komisija uvodoma opozarja, da je bil ta postopek začet na podlagi člena 16 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (25), ker je imela indice, da Francija zlorablja pomoč, pogojno odobreno z odločbo Sernam 2, in sicer po zlorabi pomoči, ki je bila prav tako pogojno odobrena z odločbo Sernam 1.
(89)
Komisija meni, da je treba povzeti razloge, iz katerih se je odločila za naložitev pogojev iz člena 3 odločbe Sernam 2: (26)
„[…] Komisija ob upoštevanju zgoraj ugotovljene [zlorabe] pomoči in podaljšanja trajanja načrta prestrukturiranja ocenjuje, da mora Sernam priskrbeti posebno nadomestilo s trajnim umikom iz [segmentov] trga[…] [z bistveno] presežno zmogljivostjo, da se odobritev enega dela zadevne pomoči lahko upraviči.
Podelitev državnih pomoči na trgih s presežno strukturno zmogljivostjo in celo v [zatonu] bi dejansko podjetju, ki [bi] moralo zaustaviti svoje dejavnosti zaradi svojih razglašenih težav, posledično [neposredno] omogočila umetno zasedbo zelo iskanih tržnih deležev v škodo konkurenčnih in finančno sposobnih podjetij. [Zato] se je treba izogniti nezaželenim učinkom, da bi pomoč z iskanega trga pregnala finančno sposobna podjetja v korist tistih, ki se izkazujejo kot nesposobna preživeti s svojimi lastnimi sredstvi.
V tem smislu Komisija ocenjuje, da mora Sernam trajno odpraviti svoje dejavnosti [v segmentih] trga s presežno zmogljivostjo, v tem primeru [v segmentu] trga zbirnega pošiljanja/tradicionalne pošte, prevažane po cesti.
Čeprav je Sernam že začel takšen umik, Komisija ocenjuje, da ni zadosten in se mora trajno nadaljevati. Zaradi tega meni, da je potrebno določiti pogoje, ki (i) bodo Sernamu omogočili nadaljevati njegovo razvijanje v smislu inovativne usmeritve k [segmentu] trga, ki ga je treba razviti (ki torej nima presežne zmogljivosti)[,] in (ii) bodo [v segmentih] trga s presežno zmogljivostjo, v zastoju ali v [zatonu] omogočili nadomestiti storitve Sernama s storitvami drugih operaterjev (kar bo [sprostilo] tržn[e] deleže[] Sernama [v] teh [segmentih]).
[…]
Komisija prav tako ponavlja, da se morajo v primeru prodaje celote Sernama (sredstva in obveznosti), ki jo načrtujejo francoski organi, pogoji pogodbe (prevzem cestnih dejavnosti Sernama s strani drugih podjetij in preusmeritev dejavnosti Sernama k železniškemu tovoru) v vsakem primeru uporabiti. Če bi po drugi strani Sernam moral prodati svoja sredstva ‚v svežnju‘, Komisija ponavlja, da se ta dva zgoraj omenjena pogoja v zvezi s prestrukturiranjem družbe ne bosta uporabila ob predvidevanju, da Sernam ne bo več deloval pod svojo trenutno pravno obliko in bo sprostil svoje tržne deleže v korist neodvisnega kupca (ki bo lahko de facto nadaljeval svoje aktivnosti […] s sredstvi Sernama).“
(90)
V odločbi Sernam 2 sta torej predvidena dva scenarija prodaje družbe Sernam SA: prodaja te družbe v celoti (njenih sredstev in obveznosti) in le prodaja sredstev. V prvem primeru za družbo, ki kupi sredstva in obveznosti, veljajo pogoji iz člena 3(1) odločbe Sernam 2, v drugem primeru pa se ti pogoji ne uporabljajo.
(91)
Poleg tega je treba opozoriti še na širši okvir, v katerem je Komisija sprejela odločbi Sernam 1 in Sernam 2. Družba Sernam SA, ki je nenehno poslovala s primanjkljajem, je od matične družbe, to je skupine SNCF, prejemala državne pomoči za tekoče poslovanje, ki so bile potrebne za preživetje podjetja.
(92)
Treba je bilo končati umetno zagotavljanje preživetja družbe, ki je neupravičeno zasedala tržne deleže, čeprav ni bila konkurenčna. Iz tega izhaja, da je bilo treba po eni strani končati postopek, v katerem je država redno „oživljala“ družbo Sernam, po drugi strani pa je bilo treba odpraviti izkrivljanja konkurence, nastala zaradi zadevnih „oživljanj“, ali v zvezi s tem sprejeti izravnalne ukrepe. Zato je bilo treba izterjati 41 milijonov EUR nezdružljivih nezakonitih pomoči, ki so bile podeljene družbi Sernam med letoma 2001 in 2004, ter določiti izravnalne ukrepe, s katerimi bi se sprostili tržni deleži, v zameno za 503 milijone EUR pomoči za prestrukturiranje.
(93)
Vendar Komisija že na samem začetku ugotavlja, da je način, na kakršnega je Francija nameravala izvesti odločbo iz leta 2004, popolnoma v nasprotju s tako postavljenimi cilji. Francoski organi so namreč pod krinko izvajanja te odločbe še naprej podeljevali pomoči za tekoče poslovanje ter so si hkrati prizadevali za gospodarsko kontinuiteto podjetja, pri čemer niso sprostili tržnih deležev, temveč so si, nasprotno, prizadevali za okrepitev konkurenčnega položaja zadevnega podjetja.
(94)
V tej fazi je treba metodično preučiti sredstva, s katerimi so želeli francoski organi uresničiti svoje cilje.
3.2 ZLORABA POMOČI, ODOBRENE Z ODLOČBO SERNAM 2
(95)
Francoski organi potrjujejo, da pogoji iz člena 3(1) odločbe Sernam 2 niso bili izpolnjeni. Zato lahko Komisija preveri le, ali je Francija izpolnila pogoje iz člena 3(2) odločbe Sernam 2. Naj še enkrat navedemo vsebino tega odstavka:
„V primeru, da Sernam svoja sredstva proda v svežnju do 30. junija 2005 po tržni ceni ter družbi, ki nima pravne povezave s SNCF, s pomočjo preglednega in odprtega postopka, se pogoji iz odstavka 1 ne uporabljajo.“
(96)
Kot bo pokazano v nadaljevanju, Francija ni izpolnila teh pogojev.
3.2.1 Dejavnosti niso bile prenesene 30. junija 2005.
(97)
Iz pripomb francoskih organov in prve pritožnice izhaja, da je uprava skupine SNCF 30. junija 2005 le načeloma sprejela zavezujočo ponudbo družbe Financière Sernam. Vendar je bil memorandum o soglasju, ki je zavezujoč za vse strani, podpisan šele 21. julija 2005, transakcije prenosa pa so bile izvedene šele 17. oktobra 2005.
(98)
Komisija zato meni, da prenos dejavnosti družbe Sernam SA na družbo Financière Sernam ni bil izveden najpozneje 30. junija 2005, kot je bilo določeno s pogojem iz odločbe Sernam 2. Že na podlagi tega bi lahko sklepali, da je Francija zlorabila pomoč, pogojno odobreno z odločbo Sernam 2.
3.2.2 Prenos dejavnosti ni prodaja. (27)
(99)
Kupoprodajna pogodba v pravnih redih držav članic Unije temelji na načelih, razvitih v rimskem pravu (emptio venditio). Prodaja je prenos lastništva nad dobrino v zameno za plačilo določene cene. Kot poudarja francoska vlada v zvezi s francoskim pravom, mora biti ta cena pozitivna.
(100)
Transakcija, v kateri oseba, ki želi prenesti lastništvo nad eno ali več dobrinami, osebi, ki zadevne dobrine prevzame, ponudi denar, ni prodaja, temveč jo je treba opredeliti kot drugačno vrsto pogodbe.
(101)
V obravnavanem primeru je skupina SNCF z dokapitalizacijo družbe Sernam SA v višini 57 milijonov EUR in družbe Sernam Xpress v višini 2 milijona EUR plačala 59 milijonov EUR ter družbi Financière Sernam podelila še različna poroštva. Družba Financière Sernam je s plačilom 2 milijonov EUR skupini SNCF in družbi Sernam SA izničila dokapitalizacijo družbe Sernam Xpress, ne pa tudi drugih elementov transakcije. Zato pogodbe, ki sta jo sklenili skupina SNCF in družba Financière Sernam, ni mogoče opredeliti kot kupoprodajno pogodbo. Tega francoski organi niti ne izpodbijajo, saj pojasnjujejo, da različne transakcije prenosa dejavnosti družbe Sernam SA na družbo Financière Sernam niso prodaja, ker po francoskem pravu ne morejo izvesti prodaje s takim rezultatom.
(102)
Komisija zato meni, da pogodba, ki sta jo sklenili skupina SNCF in družba Financière Sernam, ni prodaja. Ker ni bilo prodaje, se ni upošteval niti člen 3(2) odločbe Sernam 2. Zato je Francija zlorabila pomoč, pogojno odobreno z odločbo Sernam 2.
3.2.3 Prenos dejavnosti ni prodaja sredstev, temveč prenos družbe Sernam SA v celoti (njenih sredstev in obveznosti).
(103)
Čeprav bi predpostavili, da je bil prenos dejavnosti družbe Sernam SA na družbo Financière Sernam prodaja, bi morala na podlagi člena 3(2) odločbe Sernam 2 ta prodaja zadevati le sredstva in se ne bi smela nanašati na družbo Sernam SA v celoti (na njena sredstva in obveznosti). To izhaja iz uvodne izjave 217 odločbe Sernam 2, navedene v uvodni izjavi 89 tega sklepa.
(104)
Kot je bilo navedeno v oddelku 2.4, je skupina SNCF prenesla dejavnosti družbe Sernam SA na družbo Financière Sernam tako, da je družba Sernam SA uporabila svojo 100-odstotno podružnico Sernam Xpress, na katero je prenesla svoja sredstva in obveznosti (razen nekaterih dolgov do matične družbe, to je skupine SNCF). Pred prenosom je skupina SNCF dokapitalizirala družbo Sernam SA s 57 milijoni EUR, ta sveži kapital pa je bil vključen v prenesena sredstva. Po prenosu je skupina SNCF z 2 milijonoma EUR dokapitalizirala še družbo Sernam Xpress. Nato so bile delnice družbe Sernam Xpress za enak znesek (2 milijona EUR) prodane družbi Financière Sernam.
(105)
Kot je bilo navedeno v oddelku 2.7.1.3, francoski organi to transakcijo utemeljujejo z zahtevama, postavljenima s francoskim pravom in odločbo Sernam 2.
(106)
V zvezi s tem trdijo, da je končni izid transakcije enak, kot če bi bila sredstva prodana. Torej bi jo bilo treba izenačiti s prodajo sredstev družbe Sernam SA v svežnju v smislu člena 3(2) odločbe Sernam 2.
(107)
Komisija iz dveh razlogov meni drugače.
3.2.3.1 Prenos vključuje prenos sredstev in obveznosti v svežnju znotraj skupine ter nato še prodajo delnic („share deal“) podružnice, ki jih je prejela
(108)
Transakcija, ki jo je izvedla skupina SNCF, je družbi Financière Sernam omogočila nakup delnic družbe Sernam Xpress, torej izvedbo prodaje delnic („share deal“).
(109)
Sprva je skupina SNCF sicer res izvedla transakcijo, ki se po francoskem pravu po trditvah francoskih organov opredeljuje kot „delni prenos sredstev“ (dejansko sredstev in obveznosti). Vendar te transakcije niti ločeno ni mogoče opredeliti kot „prodajo sredstev tretji osebi“. Izvedena je bila po negativni ceni 57 milijonov EUR in torej ni prodaja (glej oddelek 3.2.2). Poleg tega ne vključuje le sredstev, temveč zadeva tudi vse obveznosti razen nekaterih dolgov družbe Sernam SA do matične družbe, to je skupine SNCF. Torej je šlo za prenos družbe Sernam SA v celoti (njenih sredstev in obveznosti) in ne le za prodajo sredstev (glej tudi oddelek 3.2.3.2).
(110)
Nazadnje, navedeno je bilo preneseno na 100-odstotno podružnico, to je družbo Sernam Xpress, ki je bila ustanovljena kot ad hoc gospodarski subjekt za prejem sredstev in obveznosti družbe Sernam SA samo zato, da je bilo mogoče nato ta gospodarski subjekt prodati družbi Financière Sernam. Torej zadevni prenos ni bil izveden v korist tretjega podjetja, neodvisnega od skupine SNCF.
(111)
Nato so bile delnice družbe Sernam Xpress prodane družbi Financière Sernam, kar prav tako ni bila prodaja sredstev tretji osebi, temveč prenos delnic ali „share deal“ (in torej prenos podjetja v celoti).
(112)
Torej nobena od transakcij, ki jih je izvedla skupina SNCF, ni prodaja sredstev družbe Sernam SA v svežnju družbi brez pravne povezave s skupino SNCF, zato pogoji iz člena 3(2) odločbe Sernam 2 niso bili izpolnjeni.
3.2.3.2 Prenos ni omejen le na sredstva, temveč vključuje družbo Sernam SA v celoti (njena sredstva in obveznosti)
(113)
V uvodni izjavi 217 odločbe Sernam 2, navedeni v uvodni izjavi 89 tega sklepa, je jasno opredeljena razlika med prodajo sredstev na eni strani in prodajo družbe Sernam SA v celoti (njenih sredstev in obveznosti) na drugi strani. Iz te uvodne izjave jasno izhaja, da bi morali francoski organi, če naj bi prodali družbo Sernam SA v celoti (njena sredstva in obveznosti), kot so to nameravali storiti ob sprejetju odločbe Sernam 2, upoštevati člen 3(1) odločbe Sernam 2.
(114)
Rezultat različnih transakcij prenosa je bil, da je družba Financière Sernam ob sprejetju odločbe Sernam 2 z nakupom družbe Sernam Xpress pridobila vsa sredstva in obveznosti družbe Sernam SA razen spodaj navedenega: po eni strani so bila sredstva povečana z dokapitalizacijama v višini 57 milijonov EUR v korist družbe Sernam SA oziroma v višini 2 milijona EUR v korist družbe Sernam Xpress (glej tudi oddelek 3.2.4 tega sklepa), po drugi strani pa so bile obveznosti zmanjšane za znesek delničarskega posojila, ki ga je družba Sernam SA pridobila od skupine SNCF, za obveznosti v zvezi z odpovedjo pogodbe IBM - GPS ter za znesek v višini 41 milijonov EUR, ki se ujema z obveznostjo vračila nezdružljive pomoči.
(115)
Vendar s temi obrobnimi prilagoditvami ni mogoče prikriti dejstva, da je bila velika večina sredstev in obveznosti družbe Sernam SA prenesena najprej na družbo Sernam Xpress in nato na družbo Financière Sernam.
(116)
Prenos dejavnosti torej ni prodaja sredstev, temveč - z nekaj izjemami - prenos družbe Sernam SA v celoti (njenih sredstev in obveznosti). Zato in tudi iz tega razloga pogoji iz člena 3(2) odločbe Sernam 2 niso bili izpolnjeni.
3.2.4 Prenos ni vključeval le sredstev v lasti družbe Sernam SA ob sprejetju odločbe Sernam 2, temveč so bila sredstva povečana za 59 milijonov EUR.
(117)
Komisija na strani sredstev ugotavlja še, da so bila ta z dokapitalizacijama družb Sernam SA in Sernam Xpress povečana za 59 milijonov EUR ter da to povečanje na gospodarski ravni - ob upoštevanju 2 milijonov EUR, ki jih je plačala družba Financière Sernam - znaša 57 milijonov EUR. Tako povečanje sredstev na podlagi člena 3(2) odločbe Sernam 2 ni dovoljeno.
3.2.5 Dejavnosti niso bile prenesene v preglednem in odprtem postopku.
(118)
Francoski organi so najprej pripravili pregleden in odprt postopek. Vendar skupina SNCF ob koncu tega postopka ni prejela nobene zavezujoče ponudbe.
(119)
Po neuspehu preglednega in odprtega postopka je bila pogodba v zvezi z različnimi transakcijami prenosa dejavnosti družbe Sernam SA sklenjena z družbo Financière Sernam. Ker slednja kot taka ni samostojno sodelovala v preglednem in odprtem postopku, prenos dejavnosti nazadnje ni bil izveden v takem postopku.
(120)
To je tudi razlog, zakaj niso bili izpolnjeni pogoji iz člena 3(2) odločbe Sernam 2.
3.2.6 Namen prodaje sredstev ni bil upoštevan.
(121)
V uvodni izjavi 217 odločbe Sernam 2 je namen prodaje sredstev pojasnjen tako:
„Sernam […] bo sprostil svoje tržne deleže v korist neodvisnega kupca (ki bo lahko de facto nadaljeval svoje aktivnosti […] s sredstvi Sernama).“
(122)
Namen prodaje je bil torej sprostiti tržne deleže in sredstva družbe Sernam SA ter tretji osebi omogočiti uporabo teh sredstev. Tako naj bi s prodajo sredstev prenehala gospodarska dejavnost družbe Sernam SA.
(123)
Vendar je v obravnavanem primeru družbo Sernam SA v celoti kupilo njeno vodstvo, zbrano v prihodnji družbi Financière Sernam. Gospodarska kontinuiteta je popolna, hkrati pa je bila družba razbremenjena velikega dela dolga in je ob tem prejela še 59 milijonov EUR svežega kapitala, pri čemer 57 milijonov EUR tega zneska z gospodarskega vidika še vedno bremeni skupino SNCF. Torej z izvedeno transakcijo - poleg tega, da z njo niso izpolnjeni pogoji iz člena 3(2) odločbe Sernam 2 - ni mogoče doseči niti ciljev, postavljenih s to odločbo. Nasprotno, z njo se je zadevni gospodarski subjekt še okrepil, kar bi lahko povzročilo še hujše izkrivljanje konkurence, ki ga je želela Komisija omiliti z ukrepi, naloženimi z odločbo.
3.2.7 S trditvami Francije ni mogoče dokazati upoštevanja člena 3(2) odločbe Sernam 2.
(124)
Trditve Francije, da je mogoče transakcije kot celoto izenačiti s prodajo sredstev v svežnju, ni mogoče sprejeti. Za prodajo sredstev v svežnju je namreč že po naravi najprej značilno, da ne temelji na prodaji delnic. Zato Komisija ne more sprejeti trditve, da se več različnih pravnih dejanj (delni prenos sredstev in obveznosti ter nato odkup deležev) ujema z nekim določenim pravnim dejanjem (prodajo sredstev), saj je eno od dejansko izvedenih pravnih dejanj nasprotje želenega pravnega dejanja.
(125)
Prav tako ni mogoče sprejeti niti trditve, da po francoskem pravu ni mogoča neposredna prodaja sredstev družbe Sernam SA družbi Financière Sernam. Prvič, treba je opozoriti, da sta bili z odločbo Sernam 2 Franciji dani na voljo dve alternativni sredstvi za izvedbo te odločbe. Čeprav bi se izkazalo, da prodaja sredstev ni mogoča, bi lahko francoski organi odločbo Sernam 2 kljub temu izvedli z uporabo možnosti iz člena 3(1) te odločbe (omejitev dejavnosti družbe Sernam SA le na prevoz pošte po železnici in zagotavljanje cestnega prevoza s podizvajalci). Drugič, če bi zunanji upniki dejansko nasprotovali prodaji po negativni ceni, bi lahko bil v zvezi z družbo Sernam SA kljub temu izpeljan kolektivni postopek, v katerem bi lahko bila prodana sredstva.
(126)
Nazadnje, če so francoski organi pri izvajanju odločbe Sernam 2 naleteli na težave, bi se morali v skladu z načelom lojalnega sodelovanja iz člena 4(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) v zvezi s tem obrniti na Komisijo, da bi v soglasju z njo našli rešitev, ki bi vključevala drugačno shemo. Francoski organi so sicer 24. novembra 2004 obiskali Komisijo, 21. decembra 2004 pa so ji poslali še uradni dopis, s katerim so jo obvestili o odločitvi za prodajo sredstev v svežnju, ne da bi ob tem opisali bistvene elemente zadevne prodaje, vendar je treba hkrati poudariti, da Francija Komisije ni nikoli uradno obvestila o spremembi načrta prestrukturiranja, pogojno odobrenega z odločbo Sernam 2. V oddelku 3.2.3 Smernic Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (28) je potrjeno, da lahko država članica načrt prestrukturiranja spremeni le, če o tem predhodno uradno obvesti Komisijo in ta zadevno spremembo odobri.
(127)
Komisija ni nikoli soglašala s prenosom dejavnosti družbe Sernam SA na družbo Financière Sernam, ki ga je izvedla Francija.
3.2.8 Sklepna ugotovitev: Francija ni upoštevala člena 3 odločbe Sernam 2 in je zlorabila pomoč v višini 503 milijone EUR
(128)
Komisija ob upoštevanju navedenega meni, da člen 3 odločbe Sernam 2 ni bil upoštevan. Zato je bila pomoč za prestrukturiranje v višini 503 milijone EUR, ki je bila pogojno odobrena z odločbo Sernam 2, zlorabljena.
3.2.9 Pomoč v višini 503 milijone EUR ni združljiva z notranjim trgom.
(129)
Ker je prejemnik pomoč v višini 503 milijone EUR uporabil v nasprotju z odločbo Sernam 2, ta na podlagi navedene odločbe ni združljiva z notranjim trgom.
(130)
Iz sodne prakse Sodišča izhaja, da mora država članica navesti razloge za združljivost pomoči. Ker Francija ni navedla nobenega razloga za združljivost, Komisija meni, da pomoč v višini 503 milijone EUR ni združljiva z notranjim trgom, zato jo je treba izterjati skupaj z obrestmi od datuma, ko je bila dana na voljo.
(131)
Navedeni znesek morajo vrniti družba Financière Sernam in njene podružnice, zlasti družbi Sernam Services in Aster, ki danes nadaljujejo gospodarsko dejavnost, za katero je bila podeljena pomoč ter sta jo včasih opravljali družbi Sernam SA (danes likvidirana) in Sernam Xpress (katere premoženje je prevzela družba Financière Sernam v postopku prenosa vsega premoženja). Najprej je treba namreč šteti, da je družba Sernam Xpress po transakciji v okviru skupine prevzela vse elemente sredstev in del obveznosti družbe Sernam SA. Družba Sernam Xpress je tako nadaljevala gospodarsko dejavnost družbe Sernam SA (glej tudi podroben opis v oddelku 3.3). Dalje, družba Financière Sernam je zaradi prenosa vsega premoženja pravna naslednica družbe Sernam Xpress. Nazadnje, družba Financière Sernam in njene podružnice, zlasti družbi Sernam Services in Aster, nadaljujejo dejavnost družb Sernam SA in Sernam Xpress ter imajo tako še naprej korist od pomoči v višini 503 milijone EUR, ki je bila prvotno podeljena družbi Sernam SA.
3.3 VRAČILO POMOČI V VIŠINI 41 MILIJONOV EUR
(132)
Državna pomoč v višini 41 milijonov EUR, ki jo je morala Francija izterjati od prejemnika na podlagi odločbe Sernam 2, je bila v postopku likvidacije družbe Sernam SA knjižena na strani obveznosti.
(133)
Francoski organi menijo, da iz člena 4 odločbe Sernam 2 izhaja, da je bila zaradi prenosa dejavnosti družbe Sernam SA na družbo Financière Sernam v postopku, ki ga opredeljujejo kot preglednega in odprtega, obveznost vračila omejena le na družbo Sernam SA.
(134)
Člen 4 odločbe Sernam 2 določa:
„Vsaka delna ali celotna prodaja Sernama mora biti izvedena po tržni ceni ter s pomočjo preglednega postopka[,] odprtega za vse njegove [konkurente]. Pod temi pogoji bo za vračilo pomoči v višini 41 [milijonov] EUR odgovorna družba Sernam, če bo [ta] še naprej obstajala.“
(135)
S členom 4 je uvedeno razlikovanje glede na to, ali gospodarska dejavnost družbe Sernam preneha ali ne. Če ta dejavnost ne bi več obstajala, pomoči ne bi bilo treba izterjati od oseb, ki bi sredstva kupile po tržni ceni v okviru preglednega in odprtega postopka.
(136)
Komisija poleg tega ugotavlja, da sta Sodišče in Splošno sodišče v svoji sodni praksi kot odločilna opredelila prav ta dejavnika.
(137)
V sodbi SMI (29) sta postavljeni dve ločeni domnevi v primeru prodaje dejavnosti, za katere je bila dodeljena pomoč, in sicer prodaja deležev družbe, po kateri podjetje, ki so mu bile podeljene pomoči, ohrani pravno osebnost (odkup deležev ali „share deal“), in prodaja vseh ali dela sredstev podjetja drugemu podjetju, po kateri gospodarske dejavnosti, za katero je bila podeljena pomoč, ne izvaja več ista pravna oseba (odkup sredstev ali „asset deal“).
(138)
Sodišče je v zvezi z odkupom deležev odločilo: (30)
„[Č]e je podjetje, ki je prejelo nezakonito državno pomoč, kupljeno po tržni ceni, torej po najvišji ceni, ki jo je bil za to družbo v položaju, v katerem se je znašla zlasti po tem, ko je bila deležna državnih pomoči, v običajnih konkurenčnih pogojih pripravljen plačati zasebni vlagatelj, je element pomoči ocenjen na podlagi tržne cene in je bil vključen v nakupno ceno. V takih okoliščinah kupca ni mogoče obravnavati, kot da je dobil prednost glede na druge subjekte na trgu (glej v tem smislu sodbo z dne 20. septembra 2001 v zadevi Banks, C-390/98, Recueil, str. I-6117, točka 77).
V obravnavanem primeru je podjetje, ki so mu bile podeljene nezakonite državne pomoči, ohranilo svojo pravno osebnost in še naprej za svoj račun izvaja dejavnosti, subvencionirane z državnimi pomočmi. Zato običajno to podjetje ohrani konkurenčno prednost, povezano z zadevnimi pomočmi, in mu je treba naložiti vračilo zneska v višini teh pomoči […]“
(139)
Sodišče je v zvezi z odkupom sredstev nadaljevalo: (31)
„Gotovo je mogoče, da se v primeru ustanovitve odcepljenih družb, nastalih zaradi nadaljevanja dela dejavnosti podjetja, ki je prejelo pomoč, če je [šlo] takšno podjetje v stečaj, od teh družb ravno tako lahko po potrebi zahteva povrnitev zadevne pomoči, če se ugotovi, da imajo dejansko še naprej korist zaradi konkurenčne prednosti, povezane s prejetjem pomoči. To bi namreč zlasti lahko veljalo, če odcepljene družbe kupijo sredstva družbe v postopku likvidacije, ne da bi za to plačale ceno v skladu s tržnimi pogoji, ali če se ugotovi, da je bil učinek ustanovitve takih družb izogibanje obveznosti vračila zadevnih pomoči.“
(140)
Enako razlikovanje zasledimo v sodbi v zadevi Seleco. (32) Sodišče v tej sodbi potrjuje, da sme Komisija zahtevati, da se izterjava ne omeji na prvotno podjetje, ampak da se razširi na podjetje, ki zagotavlja njegov nadaljnji obstoj s proizvodnimi sredstvi, prenesenimi nanj, kadar nekateri elementi prenosa omogočajo, da se ugotovi gospodarska kontinuiteta med obema stranema. Sodišče je hkrati menilo, da se lahko pri ugotavljanju gospodarske kontinuitete upoštevajo naslednji dejavniki: predmet prenosa (sredstva in obveznosti, kontinuiteta delovne sile, sredstva v paketu), cena prenosa, identiteta delničarjev ali lastnikov prevzemnega podjetja in prvotnega podjetja, čas izvedbe prenosa (po začetku preiskave, začetku postopka ali dokončnem sklepu) in nazadnje ekonomski razlogi za transakcijo. (33)
(141)
Zdi se primerno poudariti tudi, da je bila prodaja sredstev v zadevah SMI in Seleco izvedena v kolektivnem postopku in pod nadzorom sodišča. Nanašala se je le na del sredstev podjetij v kolektivnem postopku. Poleg tega po mnenju Sodišča ni bilo dokazano, da prodaja v teh zadevah ni bila izvedena pod tržnimi pogoji.
(142)
Sodišče prve stopnje je v sodbi CDA (34) analiziralo odkup sredstev in pri tem zlasti preverilo, ali je obravnavani primer vseboval indice na željo po izogibanju nalogu za vračilo tako, da je zadevna družba prodala del sredstev. Sodišče prve stopnje je menilo, da Komisija v obravnavanem primeru ni dokazala take želje in da družba CDA ni imela še naprej dejanske koristi zaradi konkurenčne prednosti, povezane s prejetjem pomoči. To ugotovitev je utemeljilo z dvema dejanskima elementoma, in sicer: prodaja je bila omejena le na del sredstev, ki so bila prodana v svežnju, s tem (s prodajo v svežnju) pa je bilo mogoče dobiti večji znesek kot v primeru ločene prodaje posameznih elementov zadevnih sredstev.
(143)
Da bi opredelili, ali je treba izterjavo razširiti na družbo Financière Sernam ter njeni podružnici Sernam Services in Aster, je treba torej preučiti prenos dejavnosti družbe Sernam SA na družbo Financière Sernam ob upoštevanju meril, ki sta jih razvili Sodišče in Sodišče prve stopnje.
(144)
Najprej, kar zadeva prenos vseh sredstev in obveznosti razen treh finančnih obveznosti (delničarskega posojila, ki ga je družba Sernam SA pridobila od skupine SNCF, obveznosti v zvezi z odpovedjo pogodbe IBM - GPS in obveznosti vračila nezdružljive pomoči v višini 41 milijonov EUR) z družbe Sernam SA na družbo Sernam Xpress, Komisija ugotavlja, da se ta nanaša na podjetje v celoti (glej oddelek 3.2.3). Torej družbi Sernam SA in Sernam Xpress povezuje gospodarska kontinuiteta. V tem je razlika med obravnavanim primerom in dejstvi, na podlagi katerih so bile izrečene sodbe SMI, Seleco in CDA, saj je bil v teh zadevah prodan le del sredstev. Poleg tega je bil prenos izveden v okviru skupine. Izveden je bil po sprejetju dokončne odločbe Komisije, s katero je bilo naloženo vračilo pomoči, edini gospodarski razlog zanj pa je bil omogočiti nadaljevanje dejavnosti družbe Sernam brez upoštevanja pogojev iz člena 3 odločbe Sernam 2. Torej so izpolnjena vsa merila za to, da se dokaže gospodarska kontinuiteta v smislu zadevne odločbe in sodbe Seleco.
(145)
Komisija poleg tega ugotavlja, da prenos na družbo Sernam Xpress ni bil izveden pod tržnimi pogoji. Ta prenos je bil izveden po negativni ceni in o njem ni bilo odločeno v preglednem in odprtem postopku (glej oddelek 3.2.5). K negativni ceni v višini 57 milijonov EUR, ki je bila zasnovana kot pomoč za tekoče poslovanje, s katero naj bi pokrili izgube družbe Sernam Xpress v letih od 2005 do 2008, (35) je treba dodati še opustitev terjatve v višini 38,5 milijona EUR, ki jo je imela skupina SNCF do družbe Sernam SA (glej uvodno izjavo 27). Komisija nazadnje še ugotavlja, da so obveznosti, ki jih še naprej nosi družba Sernam SA, dolgovi do tretjih oseb, in ne do skupine SNCF. Skupina SNCF je s kapitalsko injekcijo v višini 57 milijonov EUR družbi Sernam Xpress vsaj za obdobje med letoma 2005 in 2008 omogočila poplačilo teh terjatev v celoti. Če bi, nasprotno, skupina SNCF prodala le sredstva po pozitivni ceni, bi bili dolgovi družbe Sernam SA do tretjih oseb poplačani le do višine prihodkov iz prodaje. To še dodatno potrjuje, da za pogodbeno ravnovesje med skupino SNCF in družbo Financière Sernam ne veljajo tržni pogoji.
(146)
Treba je še ugotoviti, da je negativna cena v višini 57 milijonov EUR višja od najboljše ponudbe, prejete v neuspešnem razpisnem postopku, to je negativne cene v višini 56,4 milijona EUR (ponudba iz drugega kroga (ponudnik 5)).
(147)
S prenosom je bilo družbi Sernam Xpress omogočeno, da se je izognila nalogu za vračilo 41 milijonov EUR, ki je bil izdan za družbo Sernam SA, hkrati pa je lahko nadaljevala dejavnosti družbe Sernam SA, ne da bi morala vrniti zadevno pomoč in izpolniti pogoje iz člena 3 odločbe Sernam 2.
(148)
Komisija je na podlagi navedenega menila, da ima družba Sernam Xpress zaradi prenosa dejavnosti družbe Sernam SA na družbo Sernam Xpress dejansko še naprej korist zaradi konkurenčne prednosti, povezane s prejetjem pomoči. Navedeni družbi namreč povezuje gospodarska kontinuiteta, prenos pa je treba izenačiti z izogibanjem nalogu za vračilo, ki je bil izdan za družbo Sernam SA.
(149)
Kot je bilo pojasnjeno v sodbah SMI in Seleco, dejstvo, da delničar proda delnice družbe prejemnice nezakonite pomoči tretji osebi, ne vpliva na obveznost, da družba prejemnica zadevno pomoč vrne. Zato družba Sernam Xpress zaradi prodaje deležev te družbe družbi Financière Sernam ni bila razrešena obveznosti vračila pomoči v višini 41 milijonov EUR.
(150)
Po združitvi družb Sernam Xpress in Financière Sernam je bila obveznost vračila prenesena na družbo Financière Sernam. Poleg tega zadevna družba in njene podružnice, zlasti družbi Sernam Services in Aster, nadaljujejo dejavnost družb Sernam SA in Sernam Xpress ter imajo tako še naprej korist od pomoči v višini 41 milijonov EUR, ki je bila prvotno podeljena družbi Sernam SA.
(151)
Poleg tega je treba iz razlogov, navedenih v točki 3.4 spodaj, zavrniti tudi trditve francoskih organov v zvezi z uporabo načela zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu.
3.4 NOVE POMOČI, PODELJENE DRUŽBI SERNAM XPRESS
(152)
V memorandumu o soglasju z dne 21. julija 2005 je določenih nekaj ukrepov, ki bi lahko bili nove pomoči (glej uvodno izjavo 36 zgoraj). Komisija mora preveriti, ali so ti ukrepi nove pomoči in - če to drži - ali je mogoče te pomoči obravnavati kot združljive z notranjim trgom.
(153)
Francoski organi trdijo, da se vsi ti ukrepi skladajo z načelom zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Skupina SNCF naj bi dejavnosti družbe Sernam SA prenesla na družbo, ki je v postopku preglednega in odprtega poziva k predložitvi ponudb predložila najboljšo ponudbo, ta ponudba pa naj bi bila za državo delničarko kljub negativni ceni cenejša od likvidacije družbe Sernam.
(154)
Komisija meni, da se pri izterjavi pomoči ne uporablja načelo zasebnega vlagatelja. Država pri izterjavi pomoči izpolnjuje obveznosti, ki so ji naložene po pravu Unije, in ne kot država delničarka.
(155)
Komisija poleg tega ugotavlja, da je na podlagi člena 3(2) odločbe Sernam 2 prodaja sredstev izenačena z izravnalnimi ukrepi, naloženimi na podlagi člena 3(1). Iz točke 40 Smernic Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (36) izhaja, da opustitve deficitne dejavnosti ni mogoče šteti za izravnalni ukrep. Negativna cena, za katero sta se dogovorili skupina SNCF in družba Financière Sernam, kaže na to, da gre za opustitev deficitne dejavnosti, ki je ni mogoče šteti za izravnalni ukrep. V obravnavanem primeru se negativna cena ujema s pomočjo, ki je bila podjetju podeljena za tekoče poslovanje, in torej z njo že po naravi ni mogoče ublažiti izkrivljanj konkurence.
(156)
Dalje, če bi sprejeli stališče Francije, bi to pomenilo, da se lahko ta država izogne obveznosti izterjave pomoči v višini 41 milijonov EUR - ki je bila z odločbo Sernam 2 razglašena za nezdružljivo - od družbe Sernam SA in katere koli družbe, ki nadaljuje njeno gospodarsko dejavnost, ter izterjavi zlorabljene pomoči v višini 503 milijone EUR. To bi bilo v popolnem nasprotju s sodno prakso Sodišča, po kateri se državi članici naloži takojšnja izterjava pomoči z vsemi razpoložljivimi pravnimi sredstvi, vključno z zaplembo sredstev podjetja in po potrebi uvedbo njegove likvidacije, če zadevnega zneska ne more vrniti. (37)
(157)
Sprejetje stališča, ki ga zagovarja Francija, bi privedlo tudi do diskriminacije med zasebnimi in javnimi podjetji. Medtem ko bi država od zasebnega podjetja izterjala dolgovane zneske, po potrebi tudi z njegovo likvidacijo, bi se lahko javno podjetje temu izognilo že samo zato, ker bi ga bilo za državo ceneje prodati po negativni ceni, kot od njega izterjati nezakonite in nezdružljive pomoči, ki jih je prejelo.
(158)
Zato Komisija meni, da se Francija za utemeljitev izvzetja ukrepov, določenih z memorandumom o soglasju z dne 21. julija 2005, iz pojma državne pomoči ne more sklicevati na načelo zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu.
(159)
Torej je treba ugotoviti, ali je bila z zadevnimi ukrepi podeljena prednost družbi Sernam Xpress ali družbi Financière Sernam. Ker sta se zadevni podjetji pozneje združili, ni treba razlikovati med prednostmi, podeljenimi enemu ali drugemu od njiju. Preostala tri merila za obstoj pomoči so izpolnjena, in sicer: ukrepi so se financirali iz sredstev javnega podjetja, to je skupine SNCF, skupina SNCF je organ javnega prava (oseba javnega prava industrijske in komercialne narave, EPIC) pod strogim državnim nadzorom, podeljeno prednost pa je zato mogoče pripisati državi. Ker družbi Sernam Xpress in Financière Sernam delujeta v sektorju cestnega prometa, ki je odprt za konkurenco v Uniji, bi lahko prednost povzročila izkrivljanje konkurence in vplivala na trgovino med državami članicami.
3.4.1 Dokapitalizacija v višini 57 milijonov EUR, ki jo je izvedla skupina SNCF v korist družbe Sernam SA
(160)
Družba Sernam SA je z dokapitalizacijo v višini 57 milijonov EUR, ki jo je izvedla skupina SNCF, pridobila precejšnjo finančno prednost, ki je njeni konkurenti nimajo. Ta prednost je bila nato s preostalimi sredstvi in obveznostmi prenesena na družbo Sernam Xpress.
3.4.2 Dokapitalizacija v višini 2 milijona EUR, ki jo je izvedla skupina SNCF v korist družbe Sernam Xpress
(161)
Družba Sernam Xpress je z dokapitalizacijo v višini 2 milijona EUR, ki jo je izvedla skupina SNCF, pridobila precejšnjo finančno prednost, ki je njeni konkurenti nimajo. Vendar Komisija ugotavlja, da je skupina SNCF od družbe Financière Sernam prejela plačilo v višini 2 milijona EUR, s čimer je bila dokapitalizacija v enakem znesku izničena in zato z njo ni bila podeljena prednost.
3.4.3 Opustitev terjatev skupine SNCF do družbe Sernam SA
(162)
Kot je bilo pojasnjeno v uvodni izjavi 33, prenos dejavnosti družbe Sernam SA na družbo Financière Sernam ne vključuje dveh terjatev skupine SNCF do družbe Sernam SA v višini 38,5 milijona EUR. Skupina SNCF je z opustitvijo teh terjatev družbama Sernam Xpress in Financière Sernam podelila prednost, ki se ujema z njihovim zneskom.
3.4.4 Poroštva, ki jih je podelila skupina SNCF
(163)
Skupina SNCF je ob prenosu dejavnosti družbe Sernam SA na družbo Financière Sernam podelila spodaj navedena poroštva:
-
zavezala se je, da bo v določenem roku dokončala ureditev posebne platforme (Valenton), potrebne za uporabo hitrega blokvlaka, pri čemer je bila za morebitno zamudo določena globa v višini 1 milijon EUR;
-
zavezala se je, da bo krila morebitno povišanje najemnin za nove uporabniške lokacije, pri čemer razlika ne sme presegati 3 milijonov EUR;
-
za tri leta je podaljšala pravico do vračanja železničarjev, začasno napotenih na družbo Sernam;
-
za tri leta je podaljšala socialni protokol, na podlagi katerega je bila zaposlenim pri družbi Sernam zagotovljena prerazporeditev na delovno mesto v skupini SNCF v primeru odpuščanja (družbe Sernam);
-
skupina SNCF je zagotovila „nadaljnje delovanje hitrega blokvlaka“ (38) in dostop do njega (39). Za to je ta skupina družbi Sernam Xpress plačala 3 milijone EUR.
(164)
Očitno je, da je bila s prvima poroštvoma družbama Sernam Xpress in Financière Sernam podeljena prednost. Če namreč zadevnih poroštev ne bi bilo, bi morali ti družbi sami nositi s tem povezane stroške.
(165)
Kar zadeva poroštva v zvezi s hitrim blokvlakom, Komisija meni, da se je z njimi močno zmanjšalo tveganje družb Sernam Xpress in Financière Sernam. Torej je bila z njimi podeljena prednost.
(166)
Francija trdi, da je poroštvo, podeljeno železničarjem, dejansko koristilo skupini SNCF. Ta naj bi namreč na družbo Sernam SA začasno napotila nekaj železničarjev. Ti železničarji, ki jih je plačevala družba Sernam SA, bi se lahko že z vložitvijo prošnje znova zaposlili v skupini SNCF. Skupina SNCF je zato ob upoštevanju bojazni, ki bi jih lahko povzročila privatizacija, podaljšala obdobje, v katerem so lahko zadevni železničarji uveljavljali to pravico, da bi tako preprečila njihovo množično vračanje, ki bi ji povzročilo višje stroške.
(167)
Komisija meni, da bi ti železničarji brez navedenega poroštva ob prenosu dejavnosti zelo verjetno zaprosili za vnovično zaposlitev pri skupini SNCF. Družba Sernam Xpress bi jih morala nadomestiti z novimi zaposlenimi, za katere bi veljali kadrovski predpisi zasebnega sektorja. Komisija meni, da bi bila v obravnavanem primeru plača teh novih zaposlenih nižja od plače že zaposlenih železničarjev, s čimer bi se izravnali dodatni stroški, ki bi nastali za družbo Sernam Xpress zaradi pomanjkanja izkušenj novih delavcev ali težav pri iskanju velikega števila novih zaposlenih v zelo kratkem času.
(168)
Kar zadeva podaljšanje poroštva za prerazporeditev za tri leta, Francija meni, da je to individualna pravica, ki jo je skupina SNCF podelila nekaterim zaposlenim. V ta dogovor naj ne bi bila vključena niti družba Financière Sernam niti družba Sernam Xpress.
(169)
Komisija se s to analizo ne strinja. S takim poroštvom je namreč za zadevne delavce postalo privlačneje, da v tem obdobju ostanejo zaposleni pri družbi Sernam Xpress, ne da bi morala ta družba zato nositi kakršen koli dodaten strošek.
(170)
Komisija na podlagi navedenega meni, da je bila s poroštvi, ki jih je skupina SNCF podelila z memorandumom o soglasju z dne 21. julija 2005 - razen poroštva za železničarje - družbama Sernam Xpress in Financière Sernam podeljena prednost.
(171)
Medtem ko je mogoče preprosto določiti vrednost prvih treh poroštev (1 milijon EUR, 3 milijoni EUR oziroma 3 milijoni EUR), to v zvezi s poroštvom za prerazporeditev zaposlenih ni mogoče. Francija bi morala ugotoviti, za koliko bi morali družbi Sernam Xpress in Financière Sernam povišati plačo zaposlenim, če za uresničitev istega cilja ne bi bilo podeljeno zadevno poroštvo.
3.4.5 Prodajna cena
(172)
Komisija se je v uvodni izjavi 164 odločitve o začetku postopka še spraševala, ali se negativna cena, ki jo je „plačala“ družba Financière Sernam, ujema s tržno vrednostjo. Komisija v zvezi s tem ugotavlja, da sta se družbi Sernam Xpress in Financière Sernam medtem združili in da morebitna pomoč družbi Financière Sernam s previsoko negativno ceno ne more biti višja od 57 milijonov EUR pomoči, ki jo je družba Sernam Xpress prejela kot novo pomoč. Zato se ni treba dodatno izrekati o vprašanju morebitne pomoči kupcu.
3.4.6 Sklepna ugotovitev glede obstoja novih pomoči
(173)
Ukrepi iz memoranduma o soglasju z dne 21. julija 2005, opisani v oddelku 3.4 tega sklepa, so nove pomoči družbama Sernam Xpress in Financière Sernam.
3.4.7 Nezdružljivost z notranjim trgom in vračilo
(174)
Iz sodne prakse Sodišča izhaja, da mora država članica navesti razloge za združljivost pomoči. Ker Francija ni navedla nobenega razloga za združljivost, Komisija meni, da zadevne pomoči niso združljive z notranjim trgom, zato jih je treba izterjati skupaj z obrestmi.
(175)
Navedeni znesek morajo vrniti družba Financière Sernam in njene podružnice, zlasti družbi Sernam Services in Aster, ki danes nadaljujejo gospodarsko dejavnost, za katero je bila podeljena pomoč in jo je včasih opravljala družba Sernam Xpress (danes združena z družbo Financière Sernam).
3.5 RAZVELJAVITVENA KLAVZULA
(176)
Memorandum o soglasju z dne 21. julija 2005 vsebuje razveljavitveno klavzulo v primeru negativne odločitve Evropske komisije v petih letih po njegovi sklenitvi. Tudi ta klavzula bi lahko bila nova pomoč. Vendar bi bilo mogoče - tudi če bi to držalo - težavo odpraviti tako, da klavzule ne bi uporabili. Ker ta dejansko ni bila uporabljena, je bil tak rezultat dosežen. Torej je ni treba dodatno analizirati.
3.6 LEGITIMNA PRIČAKOVANJA
(177)
Trditve francoskih organov, da so zaradi postopkov (na primer obiska pri Komisiji 24. novembra 2004 in dopisa z dne 21. decembra 2004), ki naj bi jih v dobri veri opravili pri Komisiji v skladu s svojo obveznostjo sodelovanja, nastala legitimna pričakovanja, kar zadeva združljivost prenosa dejavnosti družbe Sernam SA na družbo Financière Sernam z odločbo Sernam 2 in pravom Unije, ni mogoče sprejeti.
(178)
Francija je namreč s predloženimi informacijami Komisijo le obvestila o svoji odločitvi za prodajo sredstev v svežnju, ni pa opisala poglavitnih elementov transakcije prenosa sredstev družbe Sernam SA. V obvestilu Komisiji z dne 21. decembra 2004 je navedenih le nekaj elementov v zvezi z odprtostjo in preglednostjo organizacije postopka prodaje sredstev, s katerim naj bi se izvedla prodaja po tržni ceni pred 30. junijem 2005.
(179)
Komisija ni bila obveščena o nobenem od spodaj navedenih elementov:
(1)
o tem, da načrtovana prodaja temelji na prenosu sredstev in obveznosti znotraj skupine v okviru drugega pravnega subjekta (družbe Sernam Xpress), nato pa bo izvedena še prodaja zadevnega drugega subjekta (odkup deležev);
(2)
o tem, da bo skupaj s sredstvi prenesen tudi del obveznosti in da bodo na strani obveznosti družbe Sernam SA ostali le še nalog za vračilo pomoči v višini 41 milijonov EUR in terjatve skupine SNCF v višini 38,5 milijona EUR;
(3)
o tem, da je bila Francija pripravljena dokapitalizirati družbi Sernam SA in Sernam Xpress v primeru ponudbe za prevzem po negativni ceni.
(180)
Ker Komisija ni bila obveščena o teh elementih, ni mogla predvideti, kako bo Francija nazadnje izvedla odločbo Sernam 2. Nasprotno, zdi se, da obvestilo z dne 21. decembra 2004 napeljuje na to, da bo prodaja izvedena brez razlikovanja med obveznostmi in po pozitivni ceni, saj je v njem navedeno, da bodo „prihodki, ustvarjeni s prodajo - takoj, ko bo ta izvedena -, uporabljeni za vračilo obveznosti pravne osebe Sernam, med drugim tudi nezdružljive pomoči, in sicer v okviru običajnih nacionalnih postopkov“.
(181)
Čeprav se je glede na ponujene negativne cene za sredstva družbe Sernam SA možnost dokapitalizacije (element 3) pokazala šele ob prejemu ponudb, bi morala biti Francija ob sestavi obvestila z dne 21. decembra 2004 načeloma že seznanjena vsaj z načelom prodaje sredstev skupaj z delom obveznosti (element 2). Kakor koli že, francoski organi se ne morejo sklicevati na legitimna pričakovanja, ker 21. decembra 2004 ali pozneje Komisije niso na svojo pobudo obvestili o teh poglavitnih elementih.
(182)
Nazadnje, če so francoski organi pri izvajanju odločbe Sernam 2 naleteli na težave, bi se morali v skladu z načelom lojalnega sodelovanja iz člena 4(3) PEU v zvezi s tem obrniti na Komisijo, da bi v soglasju z njo našli rešitev, ki bi vključevala drugačno shemo. V oddelku 3.2.3 Smernic Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (40) je potrjeno, da lahko država članica na podlagi tega splošnega načela načrt prestrukturiranja spremeni le, če o tem predhodno uradno obvesti Komisijo in ta zadevno spremembo odobri.
(183)
Poleg tega Komisija nikoli ni izdala kakršnega koli soglasja za prenos dejavnosti družbe Sernam SA na družbo Financière Sernam, ki ga je izvedla Francija.
(184)
Zato Komisija meni, da se niti Francija niti prejemniki pomoči ne morejo sklicevati na kakršna koli legitimna pričakovanja.
4. VRAČILO
(185)
Komisija meni, da pogoji iz odločbe Sernam 2 niso bili izpolnjeni. Zato so bili ukrepi pomoči, odobreni z odločbo Sernam 2, zlorabljeni v smislu člena 16 Uredbe (ES) št. 659/1999. Ker Francija ni navedla razlogov za združljivost teh pomoči, so te nezdružljive z notranjim trgom. Francija mora zato sprejeti vse ukrepe za izterjavo zadevnih pomoči skupaj z obrestmi.
(186)
Vrednost teh ukrepov pomoči je 503 milijone EUR. Zadevni znesek je sestavljen iz različnih pomoči za prestrukturiranje v višini 2 938 milijonov FRF, to je 448 milijonov EUR. Te pomoči so predstavljene v preglednici 3 odločbe z dne 30. aprila 2003, katere glavni elementi so povzeti v spodnji preglednici.
(FRF million)
Initial capital
44
Financing of losses 2000
698
Financing of losses 2001
252
Financing of restructuring: SNCF contribution
1 300
Financing of restructuring: equity loan from SNCF
250
Additional costs for railwaymen
394
Total restructuring aid
2 938
(187)
Do skupne vsote 503 milijonov EUR je treba dodati še 34 milijonov EUR pomoči, izplačanih v okviru pogodb o prevozu prtljage in tiska, in 21 milijonov EUR pomoči, izplačanih v okviru pogodb o dobavah.
(188)
Za več podrobnosti glej odločbo Sernam 1 z dne 23. maja 2001.
(189)
Francoski organi morajo za učinkovito in takojšnjo izterjavo pomoči navesti datum, kdaj so bile posamezne pomoči dane na voljo prejemniku. (41) Obresti, ki jih je treba izterjati, je treba izračunati od tega datuma, in sicer za vsakega od ukrepov na podlagi obrestnoobrestnega računa, kot je to določeno v poglavju V Uredbe (ES) št. 794/2004 (42).
(190)
Prav tako je treba - skupaj z obrestmi, izračunanimi po isti metodi - izterjati tudi pomoč v višini 41 milijonov EUR, ki je bila opredeljena kot nezdružljiva že z odločbo Sernam 2.
(191)
Nazadnje, državne pomoči, nezdružljive z notranjim trgom, so tudi dokapitalizacija v višini 57 milijonov EUR, opustitev terjatev skupine SNCF v višini 38,5 milijona EUR do družbe Sernam SA in poroštva, ki jih je skupina SNCF podelila ob prenosu dejavnosti družbe Sernam SA na družbo Financière Sernam, razen poroštva, podeljenega železničarjem. Zadevne nove pomoči je treba izterjati skupaj z obrestmi, izračunanimi po isti metodi. Komisija v zvezi z metodo izračuna zneskov, ki jih je treba izterjati, napotuje na uvodni izjavi 171 in 189 tega sklepa.
(192)
Francija lahko pri določanju višine pomoči, ki jo je treba izterjati, upošteva morebitne zneske, ki jih je skupina SNCF prejela ob likvidaciji družbe Sernam SA iz naslova vračila pomoči v višini 41 milijonov EUR skupaj z obrestmi in/ali delničarskega posojila skupaj z obrestmi.
(193)
Če bodo terjatve skupine SNCF v celoti poplačane, bo lahko Francija upoštevala morebitne zneske, vrnjene skupini SNCF po likvidaciji družbe Sernam SA, le v višini razlike med zneskom obeh evidentiranih ukrepov pomoči in skupnim zneskom terjatev, knjiženih na strani obveznosti družbe Sernam SA.
(194)
Navedene zneske - tudi pomoči, ki so bile prvotno podeljene družbama Sernam SA in Sernam Xpress - morajo vrniti družba Financière Sernam in njene podružnice, zlasti družbi Sernam Services in Aster, ki danes nadaljujejo gospodarsko dejavnost, za katero so bile podeljene pomoči in jo je včasih opravljala družba Sernam Xpress (danes združena z družbo Financière Sernam), pred tem pa družba Sernam SA.
(195)
Nobenega dvoma ni, da so družba Sernam Xpress ter njeni operativni podružnici Sernam Services in Aster nadaljevale gospodarsko dejavnost družbe Sernam SA, saj je Francija prav s tem namenom prenesla dejavnosti družbe Sernam SA na družbo Financière Sernam. Poleg tega iz elementov spisa izhaja, da so družbe Sernam Xpress, Sernam Services in Aster še naprej opravljale dejavnost, za katero je bila podeljena pomoč, in sicer po tekočem poslovnem načrtu družbe Sernam SA in z istimi zaposlenimi. Dalje, družba Financière Sernam je 30. junija 2011 kot edina družbenica razpustila družbo Sernam Xpress in prevzela njeno premoženje. Torej je družba Financière Sernam pravna in gospodarska naslednica družbe Sernam Xpress, saj prav ona (družba Financière Sernam) danes neposredno nadzira operativni podružnici Sernam Services in Aster. Poleg tega družba Financière Sernam in njene podružnice, zlasti družbi Sernam Services in Aster, nadaljujejo dejavnost družb Sernam SA in Sernam Xpress in imajo tako še naprej korist od pomoči. Hkrati so bila na družbo Sernam Services maja 2011 s prenosom znamke Sernam prenesena sredstva, katerih vrednost se ocenjuje na 15 milijonov EUR, ne da bi morala zadevna družba za to plačati ustrezno protivrednost. Kar zadeva družbo Aster, je bil po eni strani marca 2008 na njen tekoči račun položen znesek v višini 5 milijonov EUR, ki ji je bil julija 2008 tudi prepuščen, po drugi strani pa je bila decembra 2011 dokapitalizirana tako, da ji je bilo prepuščenih 5 599 998 EUR, položenih na njen tekoči račun. Zadevni podružnici sta torej prejeli pomoči, ki so bile prvotno podeljene družbama Sernam SA in Sernam Xpress, in sicer kot družbi, ki sta del skupine in ki nadaljujeta dejavnost, ter s prenosom nekaterih sredstev in ukrepi njune dokapitalizacije.
(196)
Treba je še dodati, da je tudi družba Sernam SA nastala s preoblikovanjem družbe Sernam SCS v delniško družbo, ki je bilo izvedeno konec leta 2001 (v zvezi s tem glej uvodno izjavo 11 odločbe Sernam 2). Torej je prvotna prejemnica dela zadevnih pomoči družba Sernam SCS.
(197)
Ker je bil v zvezi z družbo Financière Sernam in njeno podružnico Sernam Services 31. januarja 2012 uveden postopek prisilne uprave, v zvezi z družbo Aster, podružnico družbe Financière Sernam, pa je bil 3. februarja 2012 uveden postopek prisilne likvidacije, morajo francoski organi čim prej opredeliti znesek pomoči skupaj z obrestmi, ki ga je treba vrniti, da bo ta znesek mogoče knjižiti na strani obveznosti zadevnih podjetij -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
1. Državne pomoči v višini 503 milijone EUR, ki jih je Francija podelila družbi Sernam SCS (preoblikovana v družbo Sernam SA) in jih je Komisija odobrila z Odločbo 2006/367/ES (43) z dne 20. oktobra 2004, so bile zlorabljene. Te pomoči niso združljive z notranjim trgom. Od njih sta imeli koristi tudi družbi Sernam Xpress in Financière Sernam skupaj s podružnicama Sernam Services in Aster.
2. Državna pomoč v višini 41 milijonov EUR, ki jo je Francija podelila družbi Sernam SCS in je bila z odločbo Sernam 2 razglašena za nezdružljivo, je koristila tudi družbama Sernam Xpress in Financière Sernam skupaj s podružnicami, zlasti družbama Sernam Services in Aster.
3. Dokapitalizacija v višini 57 milijonov EUR, ki jo je izvedla skupina SNCF v korist družbe Sernam SA, opustitev terjatev skupine SNCF v višini 38,5 milijona EUR do družbe Sernam SA in poroštva, ki jih je skupina SNCF podelila ob prenosu dejavnosti družbe Sernam SA na družbo Financière Sernam, razen poroštva, podeljenega železničarjem, so državne pomoči, nezdružljive z notranjim trgom.
Člen 2
1. Francija mora pomoči iz člena 1 izterjati od družb Financière Sernam in njenih podružnic Sernam Services in Aster.
2. Za zneske, ki jih je treba izterjati, se od datuma, ko so bili dani na voljo prejemniku, do datuma dejanske izterjave zaračunavajo obresti.
3. Obresti se izračunajo na podlagi obrestnoobrestnega računa v skladu s poglavjem V Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004.
Člen 3
1. Izterjava pomoči iz člena 1 je takojšnja in učinkovita.
2. Francija zagotovi, da se ta sklep izvrši v štirih mesecih po uradnem obvestilu o tem sklepu.
3. Francija lahko ob njegovem izvajanju upošteva morebitne zneske, vrnjene skupini SNCF po likvidaciji družbe Sernam SA, ob čemer mora upoštevati zgoraj navedene pogoje.
Člen 4
1. Francija v dveh mesecih od datuma uradnega obvestila o tem sklepu Komisiji predloži naslednje informacije:
(a)
datum, kdaj so bili posamezni ukrepi pomoči dani na voljo prejemniku, in skupni znesek (glavnica in obresti), ki ga je treba izterjati od prejemnika za posamezen ukrep pomoči;
(b)
podroben opis že sprejetih in načrtovanih ukrepov za uskladitev s tem sklepom;
(c)
dokumente, ki dokazujejo, da je bil prejemnik pozvan k vračilu pomoči.
2. Francija obvešča Komisijo o napredku glede sprejetih nacionalnih ukrepov za izvajanje tega sklepa, dokler pomoči iz člena 1 ne bodo v celoti povrnjene. Na zahtevo Komisije nemudoma pošlje vse informacije o že sprejetih in načrtovanih ukrepih za uskladitev s tem sklepom. Zagotovi tudi podrobne informacije o zneskih pomoči in obrestih, ki jih je prejemnik že plačal.
Člen 5
Ta sklep je naslovljen na Francosko republiko.
V Bruslju, 9. marca 2012