РЕШЕНИЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 24 април 2012 година
за освобождаване на производството и търговията на едро с електрическа енергия, произведена от конвенционални източници в Германия, от прилагането на Директива 2004/17/ЕО на Европейския парламент и на Съвета относно координирането на процедурите за възлагане на поръчки от възложители, извършващи дейност в секторите на водоснабдяването, енергетиката, транспорта и пощенските услуги
(нотифицирано под номер C(2012) 2426)
(само текстът на немски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2012/218/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Директива 2004/17/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 31 март 2004 г. относно координирането на процедурите за възлагане на поръчки от възложители, извършващи дейност в секторите на водоснабдяването, енергетиката, транспорта и пощенските услуги (1), и по-специално член 30, параграфи 5 и 6 от нея,
като взе предвид искането, подадено по електронен път на 26 октомври 2011 г. от Bundesverband der Energie- und Wasserwirtschaft e.V. (Федерална асоциация на отраслите енергетика и водоснабдяване), (наричана по-долу „BDEW“),
като има предвид, че:
I. ФАКТИ
(1)
На 26 октомври 2011 г. BDEW изпрати по електронен път искане до Комисията съгласно член 30, параграф 5 от Директива 2004/17/ЕО. На 11 ноември 2011 г. Комисията уведоми германските органи за искането, като на 10 януари 2012 г. поиска по електронен път допълнителна информация от тях, а на 21 декември 2011 г., също по електронен път - от BDEW. Германските органи изпратиха допълнителна информация по електронен път на 14 декември 2011 г., а BDEW - на 17 януари 2012 г., 26 януари 2012 г. и 28 февруари 2012 г.
(2)
Съгласно съдържанието на искането, подадено от BDEW от името на възложителите в сектора, то се отнася до „изграждането, закупуването и експлоатацията (включително поддръжката) на всички видове електроцентрали, както и съответните съпътстващи дейности“ (2).
(3)
Към искането е приложено становище на Федералната служба за защита на конкуренцията (Bundeskartellamt) от 25 юли 2011 г. Посоченото становище (наричано по-долу „становището“) е издадено въз основа на съответното германско законодателство и разглежда въпроса дали дейността, която е обект на процедурата, е пряко изложена на конкуренция. Становището се базира на мащабно секторно проучване на съответните пазари.
II. ПРАВНА УРЕДБА
(4)
В член 30 от Директива 2004/17/ЕО е посочено, че поръчките за изпълнение на някоя от дейностите, за които се отнася директивата, не попадат под нейното действие, ако в съответната държава членка, където тя се осъществява, дейността е пряко изложена на конкуренция на пазари, до които достъпът не е ограничен. Прякото излагане на конкуренция се оценява въз основа на обективни критерии, като се отчитат характерните особености на съответния сектор. Достъпът се счита за неограничен, ако въпросната държава членка е изпълнила и приложила съответните разпоредби на правото на Общността относно отварянето на даден сектор или на част от него. Споменатото законодателство е посочено в приложение XI към Директива 2004/17/ЕО, което за електроенергийния сектор се позовава на Директива 96/92/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 19 декември 1996 г. относно общите правила за вътрешния пазар на електроенергия (3). Директива 96/92/ЕО бе заменена от Директива 2003/54/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 26 юни 2003 г. относно общите правила за вътрешния пазар на електроенергия и отменяща Директива 96/92/ЕО (4), която на свой ред бе заменена от Директива 2009/72/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 13 юли 2009 г. относно общите правила за вътрешния пазар на електроенергия и за отмяна на Директива 2003/54/ЕО (5).
(5)
Германия е изпълнила и приложила не само Директива 96/92/ЕО, но също така директиви 2003/54/ЕО и 2009/72/ЕО. По тази причина и в съответствие с член 30, параграф 3, първа алинея се приема, че достъпът до пазара не е ограничен на цялата територия на Германия.
(6)
Прякото излагане на конкуренция следва да бъде оценено въз основа на различни показатели, никой от които не е задължително решаващ сам по себе си. По отношение на пазарите, засегнати от настоящото решение, един от критериите, които следва да бъдат взети предвид, е делът на основните участници на съответния пазар. Друг критерий е степента на концентрация, съществуваща на тези пазари. Предвид характеристиките на въпросните пазари следва да се отчетат и други критерии, като например функционирането на балансиращ електроенергиен пазар, ценовата конкуренция и степента на смяна на доставчика от страна на клиентите.
(7)
Настоящото решение не засяга прилагането на правилата за защита на конкуренцията.
III. ОЦЕНКА
(8)
Германският електроенергиен пазар се характеризира с голям брой централи, чиято експлоатация се осъществява от множество пазарни участници (6). По-голямата част от производствения капацитет принадлежи на четири големи енергийни дружества: RWE AG, E.ON AG, EnBW AG и Vattenfall Europe AG. Поради факта обаче, че две от тези дружества - RWE и E.ON - са частни дружества (т.е. такива, върху които възлагащите органи не могат да упражняват пряко или непряко доминиращо влияние съгласно член 2, параграф 1, буква б) от Директива 2004/17/ЕО), които не функционират в сектора на производството на електрическа енергия въз основа на специални или изключителни права по смисъла на член 2, параграф 3 от Директива 2004/17/ЕО, те не са възложители по смисъла на Директива 2004/17/ЕО. Следователно тяхното участие в процедури за възлагане на обществени поръчки за производство или продажба на електрическа енергия не е обект на разпоредбите на споменатата директива. Това ще рече, че по отношение на тези дейности те следва да се считат за конкуренти на възложителите, чиито обществени поръчки са обект на въпросната директива. По тази причина представеният в настоящия документ анализ е съсредоточен върху възложителите, когато се разглежда дали дейността е изложена на конкуренция на пазарите, до които достъпът не е ограничен.
(9)
Електрическата енергия се продава на едро на борсите, т.е. спот и форуърдните пазари на European Energy Exchange AG (EEX) и European Power Exchange S.E. (EPEX), или извън борсите - в рамките на преки сделки. Цената на енергийните борси обикновено служи за референтна цена при преките сделки. Производствените дружества оптимизират експлоатацията на своите електроцентрали в съответствие с резултатите от търговията на спот пазара на борсите. По принцип се експлоатират само електроцентрали, чиито пределни разходи са под пазарната цена.
(10)
В Gesetz für den Vorrang Erneuerbarer Energien (7) (закон за приоритетa на възобновяемите енергийни източници, наричан по-долу „EEG“) са определени правилата за електрическата енергия, произведена от възобновяеми енергийни източници (8), която, наред с електрическата енергия от конвенционални източници (9), изпълнява все по-важна роля на германския пазар. Според изменения EEG, който влезе в сила в началото на 2012 г., делът на възобновяемите енергийни източници в електроснабдяването следва да се увеличи на 35 % до 2020 г., на 50 % до 2030 г. и на 80 % до 2050 г.
(11)
В края на 2010 г. 160,5 GW генериращи мощности бяха свързани към мрежите на операторите на преносни системи (TSO) (77,6 GW) и операторите на разпределителни системи (DSO) (82,9 GW). Това представлява увеличение от около 7,8 GW спрямо 2009 г. (152,7 GW). Възобновяемите енергийни източници представляват 54,2 GW от общите мощности. Около 50,7 GW от възобновяемите енергийни източници се заплащат по тарифите, предвидени в EEG. Това означава, че възобновяемите енергийни източници представляват приблизително 34 % от общите мощности (10).
(12)
Що се отнася до подаването, през 2010 г. са подадени общо 531,2 TWh в системите на TSO (367,5 TWh) и DSO (163,7 TWh). Подаденият обем от възобновяеми източници е 93,7 TWh, от които 80,7 TWh са заплатени в съответствие с EEG. Това означава, че подаването от възобновяеми енергийни източници представлява приблизително 18 % от общия подаден обем, и следователно този дял е под 34 % от общите генериращи мощности, отчетени от тези източници (11). Разликата се дължи на факта, че периодът на ползване на възобновяемите източници през годината е по-кратък от този на конвенционалните източници.
(13)
Друга характеристика на германския пазар на електрическа енергия се отнася до неотдавнашното решение на националните органи за затваряне на 8 ядрени електроцентрали с обща мощност от 8 400 MW (12), което е следствие от ядрената катастрофа в Япония в началото на 2011 г. Също така бе решено до 2022 г. да бъдат затворени и останалите ядрени електроцентрали в Германия. В краткосрочен план това промени съотношението между вноса и износа по такъв начин, че от нетен износител на електрическа енергия до 2010 г., през 2011 г. Германия се превърна в нетен вносител.
(14)
В съответствие с прецедентите на Комисията (13) в електроенергийния сектор могат да бъдат разграничени следните съответни продуктови пазари: i) производство и доставки на едро, ii) пренос, iii) разпределение и iv) доставки на дребно. Макар че някои от тези пазари могат допълнително да бъдат подразделяни, в досегашната практика на Комисията (14) е отхвърляно разграничението между пазар на производство на електрическа енергия и пазар на снабдяване на едро, тъй като производството е само първата стъпка от веригата на стойността, а произведените обеми електрическа енергия се предлагат посредством пазара на едро.
(15)
Искането на BDEW се отнася до производството и търговията на едро с електрическа енергия. В становището си Федералната служба за защита на конкуренцията определя продуктовия пазар като „първичен пазар за продажба на електрическа енергия“ (15), който обхваща първоначалните продажби на всички доставчици на електрическа енергия от собственото им производство и нетния внос на електрическа енергия, но не включва последващата търговия между участниците на пазара. Освен това Федералната служба за защита на конкуренцията счита, че производството и предлагането на пазара на електрическа енергия, която се регулира от EEG (наричана по-долу „електрическа енергия по EEG“), не е част от този пазар.
(16)
Федералната служба за защита на конкуренцията счита, че пазарът на електрическа енергия по EEG представлява отделен пазар, що се отнася до първата ѝ продажба. Електрическата енергия по EEG обикновено не се продава направо на пазара на едро, а първо се купува от оператори на преносни мрежи срещу законоустановена цена. След това, като втора стъпка, те я продават на пазара на едро.
(17)
Заключението на Федералната служба за защита на конкуренцията е, че производството и предлагането на пазара на електрическа енергия по EEG не е организирано на конкурентна основа и че електрическата енергия по EEG не зависи от търсенето и ценовите показатели (16). Това заключение се базира по-специално на следните факти:
(18)
Електрическата енергия по EEG се ползва с приоритетно подаване. По тази причина производството на електрическа енергия по EEG е изцяло независимо от търсенето. Производството и подаването не зависят също така от цените, тъй като операторите имат право на законоустановено плащане. Електрическата енергия по EEG се предлага от TSO на спот пазара в съответствие със законоустановени разпоредби, без каквато и да било възможност за промени.
(19)
Федералната служба за защита на конкуренцията отбелязва също така, че по закон електрическата енергия по EEG може да се предлага директно на пазара и определен процент от операторите се възползват от тази възможност. В закона EEG е предвидено, че на първо число всеки месец операторите на инсталации по EEG могат да преминават от пряка продажба към получаване на тарифно плащане по EEG или обратно. Следователно всеки месец те могат да решават коя форма на продажба е най-добра за тях в зависимост от прогнозите за пазарната цена и от търсенето. В бъдеще обаче това директно предлагане на пазара няма да бъде от голямо значение.
(20)
Според изменения EEG, който влезе в сила в началото на 2012 г., операторите на инсталации по EEG, както е посочено по-горе, имат възможност сами да предлагат на пазара електрическата енергия, която произвеждат, като същевременно получават и премия за предлагането на пазара. Целта на тази премия е да компенсира разликата между фиксираното възнаграждение по EEG и средната месечна цена на борсата, определена ex post. Усвояването на премията за предлагане на пазара обаче не е задължително, т.е. всеки месец операторите на инсталации по EEG могат дали решат да останат в системата на фиксираното възнаграждение или да се върнат към нея. Очаква се обаче по-голямата част от електрическата енергия по EEG да се предлага на пазара посредством операторите на преносни мрежи. Освен това моделът с пазарна премия не променя факта, че общото равнище на възнаграждението за производителите на електрическа енергия по EEG не се определя основно от пазарните цени (17).
(21)
Следователно Федералната служба за защита на конкуренцията признава, че докато електрическата енергия по EEG оказва конкурентен натиск върху електрическата енергия, произведена от конвенционални източници, обратното положение не е валидно. По тази причина електрическата енергия по EEG не може да бъде включена в същия пазар като конвенционалната електрическа енергия, тъй като преобладаващите пазарни условия за първата продажба значително се различават при тези две форми на производство. Нещо повече, първата продажба на електрическа енергия по EEG най-често се осъществява посредством операторите на преносни мрежи. Следователно пазарът видимо се различава от пазара на едро на конвенционална електрическа енергия и от гледна точка на търсенето.
(22)
Предвид спецификата на германския пазар на електрическа енергия, с цел оценка на условията, определени в член 30, параграф 1 от Директива 2004/17/ЕО, и без да се засяга законодателството в областта на защитата на конкуренцията, в настоящия документ съответният продуктов пазар се определя като пазар на производство и първа продажба на електрическа енергия, произведена от конвенционални източници. Производството и първата продажба на електрическа енергия по EEG не е част от този пазар поради горепосочените причини и по-нататък ще се оценява отделно.
(23)
Според заявлението искането се отнася до дейности на територията на Федерална република Германия. Заявителят разглежда възможността за по-голям пазар, включващ Германия и Австрия, като се базира на някои тенденции по отношение на развитието на регулаторната рамка, равнището на вноса и на износа на електрическа енергия и процедурите за обвързване на пазари и управление на претоварването, но в крайна сметка се посочва, че „заявителят не може да направи окончателно заключение дали към момента германският пазар на едро на електрическа енергия и съответните пазари в съседните държави са интегрирани в достатъчна степен, за да се считат за един регионален пазар“.
(24)
Въз основа на извършеното секторно проучване Федералната служба за защита на конкуренцията приема, че съществува общ първичен пазар на електрическа енергия в Германия и Австрия. Това заключение се базира на липсата на пречки при граничните междусистемни връзки между двете държави и стандартната зона за предлагане на пазара и ценообразуване на European Power Exchange S.E. (EPEX).
(25)
В предишната си практика Комисията определя пазарите на електрическа енергия най-вече според обхвата като национални (18) или по-малки (19). В някои случаи е допускана възможността за по-големи пазари от националните (20).
(26)
Комисията счита, че за да се направи оценка на условията, определени в член 30, параграф 1 от Директива 2004/17/ЕО, и без да се засяга законодателството в областта на защитата на конкуренцията, не е необходимо да се определя точният обхват на съответния географски пазар на производство и първа продажба на конвенционална електрическа енергия, тъй като при всяко алтернативно определяне на пазара резултатите от оценката биха били едни и същи.
(27)
Що се отнася до производството и първата продажба на електрическа енергия по EEG, географският обхват не би могъл да се простира извън територията на Германия, тъй като се базира на специфичните законови условия, определени в германския EEG.
а) Пазарни дялове и пазарна концентрация
(28)
Както е видно от постоянната практика (21) при решенията на Комисията съгласно член 30, Комисията счита, че по отношение на производството на електрическа енергия „показател за интензивността на конкуренцията на националните пазари е делът от общия пазар на тримата най-големи производители“.
(29)
Според становището на Федералната служба за защита на конкуренцията (22) общите пазарни дялове на тримата най-големи производители (измервани според подадена електрическа енергия) през 2007 г. са 74 %, през 2008 г. - 73 %, а през 2010 г. - 70 %. Следователно германският пазар на електрическа енергия се намира в средата на диапазона в сравнение с предишни решения за освобождаване съгласно член 30 от Директива 2004/17/ЕО (23).
(30)
Напомня се обаче, че двамата най-големи производители RWE и E.ON, които заедно имат общ пазарен дял от 58 % (24), не са обект на разпоредбите на законодателството в областта на възлагането на обществени поръчки.
(31)
Целта на настоящото решение е да се установи дали дейностите по производство и търговия на едро на електричество са изложени на такова равнище на конкуренция (на пазари, достъпът до които е свободен), че това да гарантира, че дори в отсъствието на дисциплината, осигурявана от подробните правила за обществени поръчки, предвидени в Директива 2004/17/ЕО, обществените поръчки за съответните дейности се осъществяват по прозрачен и недискриминационен начин, въз основата на критерии, позволяващи да се определи най-изгодното от икономическа гледна точка решение. Във връзка с това е важно да се има предвид, че при осъществяване на дейност на тези пазари дружествата, които не са обект на процедурите за възлагане на обществени поръчки (особено RWE и E.ON), имат възможност да окажат конкурентен натиск върху останалите участници на пазара. Това положение няма да се промени дори след включването на Австрия в съответния географския пазар, тъй като прогнозите сочат, че дори той да обхваща Австрия и Германия, понижението на пазарните дялове на най-големите производители би било по-скоро незначително (25).
(32)
По отношение на производството и търговията на едро с електрическа енергия от конвенционални източници горепосочените факти могат да се считат за признак за пряко излагане на конкуренция на участниците на пазара, които са обект на разпоредбите на законодателството в областта на възлагането на обществени поръчки.
(33)
Следва да се отбележи също така, че в публикувания през юни 2011 г. работен документ на службите на Комисията, озаглавен „Доклад за напредъка в създаването на вътрешен пазар за природен газ и електроенергия за периода 2009-2010 г.“ (26), се отбелязва намаляване на пазарната концентрация в Германия (27) в сравнение с предишните години, като германският пазар на електрическа енергия се поставя в категорията „умерено концентрирани пазари“ (28), т.е. пазари с индекс на Херфиндал-Хиршман (HHI) (29) за мощност между 750 и 1 800.
(34)
Що се отнася до горепосочените цифри, за целите на настоящото решение - без да се засягат разпоредбите на законодателството в областта на защитата на конкуренцията - може да се приеме, че по отношение на възложителите степента на концентрация на пазара може да се счита за признак за известна степен на излагане на конкуренция на производството и търговията на едро с електрическа енергия от конвенционални източници в Германия.
б) Други фактори
(35)
През последните години, и по-конкретно до март 2011 г., Германия бе нетен износител на електрическа енергия. Поради решението за постепенно преустановяване на производството на електрическа енергия от няколко ядрени централи държавата обаче се превърна в нетен вносител. Поради тази причина в момента пазарът се намира под конкурентен натиск в резултат на възможността за внос на електрическа енергия. Вследствие на това не могат да се правят инвестиции в електроенергийния сектор в Германия, без да бъдат взети предвид другите производители в съседните държави. Следователно посочените фактори не противоречат на заключението, че възложителите, функциониращи на германския пазар на производство от конвенционални източници, са изложени на конкуренция. Наред с това анализът на положението, свързано с преминаването на клиентите към други доставчици (30) и степента на ликвидност на пазара на едро (31), показва, че тези фактори не противоречат на заключението, че възложителите, които функционират на германския пазар на производство от конвенционални източници, са изложени на конкуренция. Накрая следва да се отбележи и че германският балансиращ електроенергиен пазар (32) и неговите основни характеристики (пазарно ценообразуване и ценова разлика между положителната и отрицателната балансираща енергия) не противоречат на заключението, че възложителите, функциониращи на германския пазар на производство от конвенционални източници, са изложени на конкуренция.
(36)
Електрическата енергия по EEG се ползва с приоритетно свързване към мрежата и приоритетно подаване по нея в сравнение с конвенционалната електрическа енергия, което означава, че производството на електрическа енергия по EEG не зависи от търсенето. Тъй като разходите за производството на електрическа енергия по EEG обикновено са по-високи от пазарната цена, е създадена система, посредством която електрическата енергия по EEG получава специално подпомагане. Операторите на инсталации по EEG (33) имат право да получават законоустановена цена от операторите на преносни мрежи за период от 20 години плюс годината на въвеждане в експлоатация. Тази цена позволява покриването на техните разходи, поради което е по-висока от пазарната. По тази причина те подават произвежданата от тях електрическа енергия към мрежата без оглед на цената на борсите (34).
(37)
Електрическата енергия по EEG обикновено не се продава направо на пазара на едро, а първо се купува от операторите на преносни мрежи на законоустановена цена. Операторите на преносни системи отговарят за предлагането на електрическата енергия по EEG на енергийния борсов спот пазар, от което следва, че понасят загуби. Тези разходи в крайна сметка се покриват от крайните потребители, които заплащат на своите доставчици на енергия допълнителна такса по EEG, която след това се предава на операторите на преносни мрежи. Доставчиците на енергия, които купуват над 50 % електрическа енергия по EEG, като минимум 20 % от нея е произведена от слънчево излъчване или вятър, се ползват с намаление при таксата по EEG.
(38)
Операторите на инсталации по EEG разполагат също така с възможност за „директно предлагане на пазара“ на произведената електрическа енергия. Това означава, че даден оператор на централа по EEG може да се откаже от законоустановената цена и да реши да продава електрическата енергия направо на спот пазара. Поради високите производствени разходи на електрическата енергия по EEG прякото предлагане на пазара извън законоустановените условия обикновено не е целесъобразно. В миналото този метод е бил използван в ограничена степен и най-вече в случаи, в които купувачите са успявали да си осигурят освобождаване от допълнителната такса по EEG чрез комбиниране на определено количество електрическа енергия по EEG, получена направо от производителя, с конвенционална електрическа енергия (35). Новият закон EEG, влязъл в сила в началото на 2012 г., ограничава възможностите за такова специално освобождаване, вследствие на което се очаква намаляване на този вид директно предлагане на пазара (36).
(39)
Новият закон предвижда нова възможност за директно предлагане на пазара, която обаче включва плащането на т.нар „пазарна премия“ на производителите на електрическа енергия по EEG, покриваща разликата между по-високите им разходи и средната пазарна цена (наричана по-долу „модел с пазарна премия“). Операторите на преносни системи изчисляват дела на продажбите по модела с пазарна премия общо на 15 % за всички видове възобновяема енергия през 2012 г. (37) Може да се заключи, че както в момента, така и в близкото бъдеще много по-голямата част от електрическата енергия по EEG ще се предлага на пазара при режима на законоустановени плащания и чрез операторите на преносни мрежи. Директното предлагане на пазара без субсидии ще изпълнява незначителна роля.
(40)
Поради горепосочените причини производството и първата продажба на електрическа енергия по EEG представляват част от регулирана система, в която производителите получават заплащане на базата на законоустановена цена. Те не са изложени на конкуренция, тъй като могат да подават своята електрическа енергия по EEG независимо от преобладаващата пазарна цена. Благодарение на приоритетното подаване те могат така също да продават цялата произведена електрическа енергия. Следователно не може да се заключи, че дейността на производителите на електрическа енергия по EEG е изложена на конкуренция. С оглед на горното не е необходимо да се оценяват други показатели, като например посочените в съображение 6.
IV. ЗАКЛЮЧЕНИЯ
(41)
С оглед на разгледаните по-горе фактори условието за пряко излагане на конкуренция, определено в член 30, параграф 1 от Директива 2004/17/ЕО, следва да се счита за изпълнено от възложителите по отношение на производството и доставката на едро на електрическа енергия от конвенционални източници в Германия.
(42)
Наред с това, тъй като условието за неограничен достъп до пазара се счита за изпълнено, Директива 2004/17/ЕО не следва да се прилага нито когато възложителите възлагат поръчки, чието предназначение е да позволят производството и доставката на едро на електрическа енергия от конвенционални източници в Германия, нито когато те организират проектни конкурси за осъществяване на такава дейност във въпросния географски район.
(43)
Въпреки това условието за пряко излагане на конкуренция, определено в член 30, параграф 1 от Директива 2004/17/ЕО, не следва да се счита за изпълнено от възложителите по отношение на производството и първата продажба на електрическа енергия по EEG в Германия.
(44)
Тъй като производството и първата продажба на електрическа енергия по EEG продължава да бъде обект на разпоредбите на Директива 2004/17/ЕО, се напомня, че договорите за възлагане на обществени поръчки, обхващащи няколко дейности, следва да се разглеждат в съответствие с член 9 от Директива 2004/17/ЕО. Това означава, че когато даден възложител участва в „смесена“ обществена поръчка, т.е. обществена поръчка, предназначена да подпомага изпълнението както на дейности, които са освободени от прилагането на Директива 2004/17/ЕО, така и на дейности, които не са освободени от нейното прилагане, следва да се отчете за коя от дейностите основно е предназначена поръчката. В случай на такава смесена обществена поръчка, чието основно предназначение е да способства за производството и търговията на едро с електрическа енергия по EEG, следва да се прилага разпоредбата на Директива 2004/17/ЕО. В случай че не е възможно да се определи обективно за коя дейност основно е предназначена поръчката, тя се възлага в съответствие с правилата, посочени в член 9, параграфи 2 и 3 от Директива 2004/17/ЕО. Настоящото решение се основава на правната и фактическата обстановка между октомври 2011 г. и февруари 2012 г., както е видно от информацията, предоставена от BDEW и от германските органи. То може да бъде преразгледано, ако вследствие на съществени промени в правната или фактическата обстановка престанат да бъдат изпълнявани условията за прилагането на член 30, параграф 1 от Директива 2004/17/ЕО по отношение на производството и доставката на едро на електрическа енергия от конвенционални източници.
(45)
Мерките, предвидени в настоящото решение, са в съответствие със становището на Консултативния комитет по обществени поръчки,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Директива 2004/17/ЕО не се прилага за поръчки, които са възложени от възложители на поръчки и чието предназначение е да позволят производството и първата продажба в Германия на електрическа енергия, произведена от конвенционални източници.
За целите на настоящото решение „електрическа енергия, произведена от конвенционални източници“ означава електрическа енергия, която не попада в обхвата на EEG. Освен това, по смисъла на EEG и предвидените в него условия „възобновяеми енергийни източници“ означава водна енергия, включително енергия на вълните, енергия на приливите и отливите, градиент на солеността и енергия на потока, вятърна енергия, слънчево излъчване, геотермална енергия, енергия от биомаса, включително биогаз, биометан, сметищен газ и газ от преработка на канални води, както и биоразградимата фракция на битови и промишлени отпадъци.
Член 2
Адресат на настоящото решение е Федерална република Германия.
Съставено в Брюксел на 24 април 2012 година.
IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE
z dne 24. aprila 2012
o izvzetju proizvodnje in veleprodaje električne energije, proizvedene v Nemčiji iz konvencionalnih virov, iz uporabe Direktive 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev
(notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 2426)
(Besedilo v nemškem jeziku je edino verodostojno)
(Besedilo velja za EGP)
(2012/218/EU)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Direktive 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev (1) in zlasti člena 30(5) in (6) Direktive,
ob upoštevanju prošnje, ki jo je 26. oktobra 2011 po elektronski pošti predložilo Bundesverband der Energie- und Wasserwirtschaft e.V. (Zvezno združenje za energetiko in vodo, v nadaljnjem besedilu: BDEW),
ob upoštevanju naslednjega:
I. DEJSTVA
(1)
26. oktobra 2011 je BDEW Komisiji po elektronski pošti poslalo prošnjo v skladu s členom 30(5) Direktive 2004/17/ES. Komisija je 11. novembra 2011 nemške organe obvestila o prošnji in v elektronski pošti z dne 10. januarja 2012 od nemških organov zahtevala dodatne informacije, v elektronski pošti z dne 21. decembra 2011 pa je dodatne informacije zahtevala od BDEW. Nemški organi so dodatne informacije poslali po elektronski pošti dne 14. decembra 2011, BDEW pa 17. januarja 2012, 26. januarja 2012 in 28. februarja 2012.
(2)
Prošnja, ki jo je BDEW vložilo v imenu naročnikov v sektorju, zadeva, kakor je opisano v prošnji, „gradnjo, nakup in obratovanje (vključno z vzdrževanjem) vseh vrst obratov za proizvodnjo električne energije ter ustrezne podporne dejavnosti“ (2).
(3)
Prošnji je priloženo mnenje Zveznega urada za varstvo konkurence (Bundeskartellamt) z dne 25. julija 2011. To mnenje (v nadaljnjem besedilu: mnenje) je bilo izdano na podlagi ustrezne nemške zakonodaje in obravnava vprašanje, ali je dejavnost, ki je predmet postopka, neposredno izpostavljena konkurenci. Mnenje temelji na obsežni sektorski raziskavi upoštevnih trgov.
II. PRAVNI OKVIR
(4)
Člen 30 Direktive 2004/17/ES določa, da se Direktiva ne uporablja za naročila, katerih namen je omogočiti opravljanje ene od dejavnosti, na katere se Direktiva nanaša, če je v državi članici, v kateri se dejavnost izvaja, dejavnost neposredno izpostavljena konkurenci na trgih, do katerih dostop ni omejen. Neposredna izpostavljenost konkurenci se oceni na podlagi objektivnih meril ob upoštevanju posebnih značilnosti zadevnega sektorja. Dostop ni omejen, če država članica izvaja in uporablja ustrezno zakonodajo Skupnosti o odpiranju določenega sektorja ali njegovega dela. Ta zakonodaja je navedena v Prilogi XI k Direktivi 2004/17/ES, ki se v zvezi z elektroenergetskim sektorjem sklicuje na Direktivo 96/92/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. decembra 1996 o skupnih pravilih notranjega trga z električno energijo (3). Direktivo 96/92/ES je nadomestila Direktiva 2003/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2003 o skupnih pravilih za notranji trg z električno energijo in o razveljavitvi Direktive 96/92/ES (4), ki jo je tudi nadomestila Direktiva 2009/72/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o skupnih pravilih notranjega trga z električno energijo in o razveljavitvi Direktive 2003/54/ES (5).
(5)
Nemčija ne izvaja in uporablja samo Direktive 96/92/ES, temveč tudi Direktivi 2003/54/ES in 2009/72/ES. Na podlagi tega in v skladu s prvim pododstavkom člena 30(3) dostop do trga na celotnem ozemlju Nemčije ni omejen.
(6)
Neposredno izpostavljenost konkurenci je treba oceniti na podlagi različnih kazalnikov, pri čemer noben od njih sam po sebi ni nujno odločilen. V zvezi s trgi, na katere se ta sklep nanaša, je eno od meril, ki jih je treba upoštevati, tržni delež glavnih akterjev na določenem trgu. Drugo merilo je stopnja koncentracije na teh trgih. Glede na značilnosti zadevnih trgov bi bilo treba upoštevati tudi druga merila, kot so delovanje izravnalnega trga, cenovna konkurenca in stopnja menjave dobavitelja.
(7)
Ta sklep ne posega v uporabo pravil konkurence.
III. OCENA
(8)
Za nemški trg električne energije je značilno veliko število elektrarn, ki jih upravlja veliko število akterjev na trgu (6). Večino proizvodne zmogljivosti imajo štiri velike energetske družbe: RWE AG, E.ON AG, EnBW AG in Vattenfall Europe AG. Ker pa sta dve od teh družb, in sicer RWE in E.ON, zasebni družbi (tj. družbi, ki nista podvrženi neposredno ali posredno prevladujočemu vplivu naročnikov, kot je določeno v členu 2(1)(b) Direktive 2004/17/ES), ki v sektorju proizvodnje električne energije ne delujeta na podlagi posebnih ali izključnih pravic v smislu člena 2(3) Direktive 2004/17/ES, nista naročnici v smislu Direktive 2004/17/ES. Zato za njuno javno naročanje za namen proizvodnje ali prodaje električne energije ne veljajo določbe te direktive in ju je treba v zvezi s temi dejavnostmi obravnavati kot konkurentki naročnikov, katerih javno naročanje je predmet te direktive. Analiza se bo zato pri preučevanju, ali je dejavnost izpostavljena konkurenci na trgih, do katerih dostop ni omejen, osredotočila na naročnike.
(9)
Veleprodaja električne energije poteka preko borz, tj. promptnih in terminskih trgov European Energy Exchange AG (EEX) in European Power Exchange S.E. (EPEX), ali v prosti prodaji zunaj teh borz. Cena na borzah z električno energijo običajno služi kot referenčna cena za cene v prosti prodaji. Družbe za proizvodnjo optimizirajo obratovanje svojih elektrarn glede na rezultate trgovanja na promptnem trgu na borzah. Načeloma obratujejo samo elektrarne, katerih mejni stroški so nižji od tržne cene.
(10)
Gesetz für den Vorrang Erneuerbarer Energien (7) (v nadaljnjem besedilu: EEG) določa pravila za električno energijo, pridobljeno iz obnovljivih virov (8), ki ima na nemškem trgu poleg električne energije, proizvedene iz konvencionalnih virov (9), vse večjo vlogo. V skladu s spremenjenim EEG, ki je začel veljati v začetku leta 2012, se mora delež obnovljivih virov električne energije v oskrbi z električno energijo povečati na 35 % do leta 2020, na 50 % do leta 2030 in na 80 % do leta 2050.
(11)
Konec leta 2010 je bilo 160,5 GW proizvodnih zmogljivosti priključenih na omrežja upravljavcev prenosnih omrežij (UPO) (77,6 GW) in upravljavcev distribucijskega omrežja (UDO) (82,9 GW). V primerjavi z letom 2009 (152,7 GW) to pomeni povečanje za približno 7,8 GW. Obnovljivi viri energije predstavljajo 54,2 GW skupne zmogljivosti. Približno 50,7 GW obnovljivih virov energije je plačanih v skladu s tarifami EEG. To pomeni, da obnovljivi viri energije predstavljajo približno 34 % skupne zmogljivosti (10).
(12)
V letu 2010 je bilo skupaj v omrežja poslanih 531,2 TWh, in sicer v omrežja UPO 367,5 TWh in 163,7 TWh v omrežja UDO. Iz obnovljivih virov je bilo poslanih 93,7 TWh, od tega je bilo 80,7 TWh plačanih v skladu z EEG. To pomeni, da odjem iz obnovljivih virov energije predstavlja približno 18 % celotne količine odjema, kar je delež, nižji do 34 %, kakršnega ti viri predstavljajo v celotni proizvodni zmogljivosti (11). Ta razlika je posledica dejstva, da je obdobje uporabe obnovljivih virov energije na leto krajše od obdobja uporabe konvencionalnih virov.
(13)
Druga značilnost nemškega trga z električno energijo se nanaša na nedavni sklep nacionalnih organov, da se po jedrski katastrofi v začetku leta 2011 na Japonskem zapre 8 jedrskih elektrarn s skupno zmogljivostjo 8 400 MW (12). Sklenjeno je bilo tudi, da se preostale jedrske elektrarne v Nemčiji zaprejo do leta 2022. Kratkoročno je to spremenilo saldo med uvozom in izvozom in Nemčija, ki je bila do leta 2010 neto izvoznica električne energije, je leta 2011 postala neto uvoznica.
(14)
Na podlagi dosedanje prakse odločanja Komisije (13) se lahko v elektroenergetskem sektorju razlikujejo naslednji upoštevni proizvodni trgi: (i) proizvodnja in veleprodaja električne energije, (ii) prenos, (iii) distribucija in (iv) maloprodaja. Čeprav je nekatere od teh trgov mogoče razdeliti še naprej, dosedanja praksa Komisije (14) zavrača razlikovanje med trgom proizvodnje električne energije in veleprodajnim trgom, ker je proizvodnja kot taka samo prvi korak v vrednostni verigi, proizvedena električna energija pa se trži prek veleprodajnega trga.
(15)
Prošnja BDEW se nanaša na proizvodnjo in veleprodajo električne energije. Zvezni urad za varstvo konkurence v svojem mnenju proizvodni trg opredeljuje kot „primarni prodajni trg električne energije“ (15), ki zajema prvotno prodajo lastne proizvodnje vseh dobaviteljev električne energije in neto uvoz električne energije, ne vključuje pa naknadnega trgovanja med udeleženci na trgu. Poleg tega Zvezni urad za varstvo konkurence meni, da proizvodnja in trženje električne energije, urejena po EEG (v nadaljnjem besedilu: električna energija EEG), nista del tega trga.
(16)
Zvezni urad za varstvo konkurence meni, da kar se tiče prve prodaje, trg z električno energijo EEG predstavlja ločen trg. Električna energija EEG se običajno ne prodaja neposredno na veleprodajnem trgu, temveč jo po zakonsko določeni stopnji plačila najprej kupijo upravljavci prenosnega omrežja. Nato jo v drugem koraku prodajo na veleprodajnem trgu.
(17)
Zvezni urad za varstvo konkurence ugotavlja, da proizvodnja in trženje električne energije EEG nista organizirana na konkurenčni podlagi in da je električna energija EEG neodvisna od povpraševanja in kazalnikov cen (16). Ta ugotovitev temelji predvsem na naslednjih dejstvih:
(18)
Električna energija EEG ima prednost pri odjemu, zato je proizvodnja električne energije EEG popolnoma neodvisna od povpraševanja. Proizvodnja in odjem sta tudi neodvisna od cen, ker so upravljavci upravičeni do zakonsko določenega plačila. Električno energijo EEG tržijo UPO na promptnem trgu v skladu z zakonskimi določbami in pri tem nimajo nobenega manevrskega prostora.
(19)
Zvezni urad za varstvo konkurence je ugotovil tudi, da je po zakonu električno energijo EEG mogoče tržiti neposredno in določen odstotek upravljavcev uporablja to možnost. EEG določa, da upravljavci objektov EEG lahko menjajo med neposredno prodajo in prejemom tarifnega plačila na podlagi EEG prvi dan v mesecu. Upravljavci objektov EEG se tako lahko glede na napoved glede tržne cene in povpraševanje vsak mesec odločijo, katera oblika prodaje je zanje ugodnejša. Vendar bo to neposredno trženje v prihodnosti le postranskega pomena.
(20)
V skladu s spremenjenim EEG, ki je začel veljati v začetku 2012, imajo upravljavci objektov EEG - kakor je navedeno zgoraj - možnost, da električno energijo, ki jo proizvedejo, tržijo sami in da prejemajo tudi premijo za trženje. Premija za trženje nadomešča razliko med vnaprej določenim plačilom na podlagi EEG in povprečno mesečno ceno na borzi, ki se določi naknadno. Prevzem premije za trženje pa ni obvezen, tj. upravljavci objektov EEG lahko ostanejo v sistemu vnaprej določenega plačila, ali pa se vanj kateri koli mesec spet vrnejo. Vendar se pričakuje, da bodo največji delež električne energije EEG tržili upravljavci prenosnega omrežja. Model premije za trženje tudi ne bo spremenil dejstva, da raven celotnega plačila za proizvajalce EEG ni določena predvsem na podlagi tržnih cen (17).
(21)
Zato Zvezni urad za varstvo konkurence potrjuje, da medtem ko električna energija EEG izvaja konkurenčni pritisk na električno energijo, proizvedeno iz konvencionalnih virov, obratno ne drži. Zato električna energija EEG ne more biti vključena na isti trg kot konvencionalna električna energija, saj se tržni pogoji, ki veljajo za prvo prodajo, med tema dvema oblikama proizvodnje znatno razlikujejo. Prva prodaja električne energije EEG poteka pretežno preko upravljavcev prenosnih omrežij. Zato je ta trg od veleprodajnega trga s konvencionalno električno energijo očitno drugačen tudi z vidika povpraševanja.
(22)
Ob upoštevanju specifičnosti nemškega trga z električno energijo je za namene ocenjevanja pogojev, določenih v členu 30(1) Direktive 2004/17/ES in brez poseganja v konkurenčno pravo, upoštevni proizvodni trg opredeljen kot trg za proizvodnjo in prvo prodajo električne energije, proizvedene iz konvencionalnih virov. Proizvodnja in prva prodaja električne energije EEG zaradi zgoraj navedenih razlogov nista del tega trga in bosta zato ocenjeni ločeno.
(23)
Glede na vlogo se prošnja nanaša na dejavnosti na ozemlju Zvezne republike Nemčije. Vložnik proučuje možnost širšega trga, ki vključuje Nemčijo in Avstrijo, na podlagi trendov v zvezi z razvojem regulativnega okvira, ravnjo uvoza in izvoza električne energije ter spajanja trgov in postopkov upravljanja prezasedenosti, vendar na koncu ugotavlja, da „vložnik ne more dokončno ugotoviti, ali so nemški veleprodajni trg z elektriko in upoštevni trgi v sosednjih državah trenutno dovolj integrirani, da bi jih lahko obravnavali kot regionalni trg“.
(24)
Zvezni urad za varstvo konkurence po opravljeni sektorski raziskavi domneva, da za električno energijo v Nemčiji in Avstriji obstaja skupen primarni trg. Ta ugotovitev temelji na odsotnosti ozkih grl na povezovalnih vodih na meji med Nemčijo in Avstrijo ter na enotnem trženju in cenovnem območju na European Power Exchange S.E. (EPEX).
(25)
Dosedanja praksa Komisije je trge z električno energijo večinoma opredeljevala po obsegu kot nacionalne (18) ali celo manjše (19). Občasno pušča odprto možnost, da so trgi širši od nacionalnih (20).
(26)
Komisija meni, da za namene ocenjevanja pogojev, določenih v členu 30(1) Direktive 2004/17/ES in brez poseganja v konkurenčno pravo ni treba določiti natančnega obsega upoštevnega geografskega trga za proizvodnjo in prvo prodajo konvencionalne električne energije, ker bi bili v skladu s katero koli nadomestno opredelitvijo trga rezultati ocene enaki.
(27)
Glede proizvodnje in prve prodaje električne energije EEG geografske razsežnosti ni mogoče razširiti onkraj ozemlja Nemčije, ker temelji na posebnih pravnih pogojih, določenih v nemškem EEG.
(a) Tržni deleži in koncentracija na trgu
(28)
Kot izhaja iz stalne prakse (21) glede na odločbe Komisije na podlagi člena 30, je Komisija menila, da je v zvezi s proizvodnjo električne energije „eden od pokazateljev stopnje konkurence na nacionalnih trgih skupni tržni delež treh največjih proizvajalcev“.
(29)
Po mnenju Zveznega urada za varstvo konkurence (22) je bil skupni tržni delež prvih treh proizvajalcev glede na odjeto električno energijo 74 % v letu 2007,73 % v letu 2008 in 70 % v letu 2010. Nemški trg z električno energijo je torej v primerjavi s prejšnjimi sklepi o izvzetju po členu 30 Direktive 2004/17/ES (23) nekje na sredini.
(30)
Vendar je treba spomniti, da za prva dva proizvajalca RWE in E.ON, ki imata skupaj 58 % tržni delež (24), določbe zakonodaje o javnih naročilih ne veljajo.
(31)
Cilj tega sklepa je ugotoviti, ali so dejavnosti proizvodnje in veleprodaje električne energije izpostavljene takšni stopnji konkurence (na trgih, do katerih dostop ni omejen), ki bo tudi ob odsotnosti discipline, ki je bila dosežena s podrobnimi pravili za oddajo javnega naročila iz Direktive 2004/17/ES, zagotovila pregledno in nediskriminacijsko izvajanje javnih naročil za opravljanje zadevnih dejavnosti na podlagi meril, ki omogočajo opredelitev rešitve, ki je v celoti ekonomsko najugodnejša. V tej zvezi je pomembno upoštevati, da imajo družbe, za katere postopki za oddajo javnih naročil (zlasti RWE in E.ON) ne veljajo, pri delovanju na teh trgih možnost ustvarjanja konkurenčnega pritiska na druge akterje na trgu. To se tudi z vključitvijo Avstrije v upoštevni geografski trg ne bo spremenilo, ker bodo tržni deleži prvih proizvajalcev na trgu, ki zajema Avstrijo in Nemčijo, le malo manjši (25).
(32)
Glede proizvodnje in veleprodaje električne energije iz konvencionalnih virov se lahko šteje, da zgoraj navedena dejstva nakazujejo, da so akterji na trgu, za katere veljajo določbe zakonodaje o javnem naročanju, neposredno izpostavljeni konkurenci.
(33)
Treba je omeniti tudi, da delovni dokument služb Komisije „Poročilo o napredku pri oblikovanju notranjega trga plina in električne energije 2009-2010“ iz junija 2011 (26) navaja, da je v primerjavi s prejšnjimi leti v Nemčiji prišlo do zmanjšanja koncentracije na trgu (27), in nemški trg z električno energijo uvršča v kategorijo trgov z „zmerno koncentracijo“ (28), torej trgov, ki imajo po zmogljivosti indeks Herfindahl-Hirschman (HHI) (29) med 750 in 1 800.
(34)
Ob upoštevanju zgoraj navedenih številk se za namene tega sklepa in brez poseganja v konkurenčno pravo v zvezi z naročniki lahko domneva, da je stopnja koncentracije trga pokazatelj, da sta proizvodnja in veleprodaja električne energije iz konvencionalnih virov v Nemčiji do določene stopnje izpostavljeni konkurenci.
(b) Drugi dejavniki
(35)
V zadnjih letih, pravzaprav do marca 2011, je bila Nemčija neto izvoznica električne energije. Vendar je Nemčija zaradi odločitve o postopnem opuščanju proizvodnje električne energije v številnih jedrskih elektrarnah postala neto uvoznica. Zato na trgu trenutno obstaja konkurenčni pritisk, ki izhaja iz možnosti, da se električno energijo uvozi iz tujine. To zagotavlja, da naložbe v elektroenergetski sektor v Nemčiji niso mogoče brez upoštevanja drugih proizvajalcev v sosednjih državah. Zato je treba te dejavnike razumeti, kot da ne nasprotujejo ugotovitvi, da so naročniki, ki delujejo na nemškem trgu proizvodnje iz konvencionalnih virov, izpostavljeni konkurenci. Poleg tega analiza stanja v zvezi z menjavo dobavitelja (30) in stopnjo likvidnosti na veleprodajnem trgu (31) kaže, da ti dejavniki ne nasprotujejo ugotovitvi, da so naročniki, ki delujejo na nemškem trgu proizvodnje iz konvencionalnih virov, izpostavljeni konkurenci. Treba je tudi upoštevati, da nemški izravnalni trg (32) in njegove glavne značilnosti (tržno določanje cen in razlika v ceni med pozitivno in negativno izravnalno energijo) prav tako ne nasprotujejo ugotovitvi, da so naročniki, ki delujejo na nemškem trgu proizvodnje iz konvencionalnih virov, izpostavljeni konkurenci.
(36)
Električna energija EEG uživa ugodnost prednostne priključitve na omrežje in ima prednost pred konvencionalno električno energijo pri dovajanju v omrežje, kar pomeni, da proizvodnja električne energije EEG ni odvisna od povpraševanja. Ker so na splošno stroški proizvodnje električne energije EEG višji od tržne cene, je bil vzpostavljen sistem, po katerem električna energija EEG prejema določeno podporo. Upravljavci objektov EEG (33) imajo pravico, da poleg leta začetka obratovanja še 20 let od upravljavcev prenosnih omrežij prejemajo zakonsko določeno stopnjo plačila. To plačilo zagotavlja kritje njihovih stroškov in je zato višje od tržne cene. Zato lahko električno energijo, ki jo proizvedejo, dovajajo v omrežje neodvisno od cene na borzi (34).
(37)
Električna energija EEG se običajno ne prodaja neposredno na veleprodajnem trgu, ampak jo po zakonsko določeni stopnji plačila najprej kupijo upravljavci prenosnega omrežja. Upravljavci prenosnega omrežja so odgovorni za trženje električne energije EEG na promptnem trgu energetske borze, kar jim posledično povzroča izgubo. Te stroške na koncu plačajo končni porabniki električne energije, ki svojim dobaviteljem energije plačajo dodatno pristojbino EEG, ki se nato prenese na upravljavce prenosnega omrežja. Dobavitelji energije, ki kupijo več kot 50 % električne energije EEG, od katere je je bilo vsaj 20 % pridobljene iz sončnih ali vetrnih virov, plačajo nižje pristojbine EEG.
(38)
Upravljavci objektov EEG lahko proizvedeno električno energijo „tržijo neposredno“. To pomeni, da se upravljavec obrata EEG lahko odpove zakonsko določenemu plačilu in električno energijo proda neposredno na promptnem trgu. Zaradi visokih stroškov proizvodnje električne energije EEG neposredno trženje zunaj zakonsko določenih pogojev običajno ne pride v poštev. V preteklosti se je ta možnost v omejenem obsegu uporabljala v primerih, ko so kupci lahko dosegli izvzetje iz dodatne pristojbine EEG tako, da so kombinirali določeno količino električne energije EEG, ki so jo dobili neposredno pri proizvajalcu, s konvencionalno električno energijo (35). Z novim zakonom EEG, ki je začel veljati v začetku leta 2012, pa je bila možnost za to posebno izvzetje omejena in pričakovati je zmanjšanje te oblike neposrednega trženja (36).
(39)
Novi zakon vsebuje novo možnost „neposrednega trženja“, ki pa vključuje plačilo tako imenovane „premije za trženje“ proizvajalcem električne energije EEG, ki krije razliko med njihovimi višjimi stroški in povprečno tržno ceno (v nadaljnjem besedilu: model premije za trženje). Upravljavci prenosnega omrežja ocenjujejo, da bo v letu 2012 prodaja po modelu premije za trženje skupaj predstavljala 15 % vse prodane električne energije, proizvedene iz obnovljivih virov (37). Ugotovi se lahko, da se sedaj in v bližnji prihodnosti daleč največji delež električne energije EEG trži v okviru ureditve zakonsko določenih plačil in preko upravljavcev prenosnega omrežja. Nesubvencionirano neposredno trženje bo imelo le obrobno vlogo.
(40)
Zaradi zgoraj navedenih razlogov sta proizvodnja in prva prodaja električne energije EEG del reguliranega sistema, v katerem so proizvajalci plačani na podlagi zakonsko določenega plačila. Niso izpostavljeni konkurenci, ker lahko svojo električno energijo EEG dovajajo v omrežje neodvisno od prevladujoče tržne cene. Zaradi prednosti pri odjemu tudi lahko prodajo vse količine, ki jih proizvedejo. Zato ni mogoče sklepati, da je dejavnost proizvajalcev električne energije EEG izpostavljena konkurenci. Ob upoštevanju zgoraj navedenega ni treba oceniti nobenih drugih kazalnikov, kot so na primer kazalniki, navedeni v uvodni izjavi 6.
IV. SKLEPNE UGOTOVITVE
(41)
Glede na zgoraj preučene dejavnike se šteje, da je pogoj neposredne izpostavljenosti konkurenci, določen v členu 30(1) Direktive 2004/17/ES, izpolnjen glede naročnikov pri proizvodnji in veleprodaji električne energije iz konvencionalnih virov v Nemčiji.
(42)
Ker poleg tega velja, da je izpolnjen tudi pogoj glede neomejenega dostopa do trga, se Direktiva 2004/17/ES ne uporablja, če naročniki oddajo naročila, katerih namen je omogočanje proizvodnje in veleprodaje električne energije iz konvencionalnih virov v Nemčiji, ali če se na tem geografskem območju v ta namen organizirajo natečaji.
(43)
Kljub temu se šteje, da pogoj neposredne izpostavljenosti konkurenci, določen v členu 30(1) Direktive 2004/17/ES, glede naročnikov pri proizvodnji in prvi prodaji električne energije EEG v Nemčiji ni izpolnjen.
(44)
Ker se za proizvodnjo in prvo prodajo električne energije EEG še naprej uporabljajo določbe Direktive 2004/17/ES, je treba spomniti, da se morajo pogodbe za javna naročila, ki pokrivajo več dejavnosti, obravnavati v skladu s členom 9 Direktive 2004/17/ES. To pomeni, da je treba, kadar naročnik izvaja „mešano“ naročilo, to je naročilo, ki se uporablja za podporo učinkovitosti tako dejavnosti, izvzetih iz uporabe Direktive 2004/17/ES, kot dejavnosti, ki iz nje niso izvzete, upoštevati dejavnosti, za katere je bila pogodba prvotno namenjena. V primeru takšnega mešanega naročila, kadar je namen v glavnem podpora proizvodnji in veleprodaji električne energije EEG, se uporablja določba Direktive 2004/17/ES. Če ni mogoče objektivno določiti, kateri dejavnosti je pogodba prvotno namenjena, se pogodba dodeli v skladu s predpisi iz odstavkov (2) in (3) člena 9 Direktive 2004/17/ES. Ta sklep temelji na pravnih in dejanskih razmerah v obdobju od oktobra 2011 do februarja 2012, razvidnih iz informacij, ki so jih predložili BDEW in nemški organi. Lahko se spremeni, če bi pomembne spremembe pravnih ali dejanskih razmer pomenile, da pogoji za uporabo člena 30(1) Direktive 2004/17/ES za proizvodnjo in veleprodajo električne energije iz konvencionalnih virov niso več izpolnjeni.
(45)
Ukrepi iz tega sklepa so skladni z mnenjem Svetovalnega odbora za javna naročila -
SKLENILA:
Člen 1
Direktiva 2004/17/ES se ne uporablja za naročila, ki jih oddajo naročniki in so namenjena omogočanju proizvodnje in prve prodaje električne energije, proizvedene iz konvencionalnih virov v Nemčiji.
Za namen tega sklepa električna energija, proizvedena iz konvencionalnih virov, pomeni električno energijo, ki ne sodi na področje uporabe EEG. V smislu EEG in pod v njem določenimi pogoji izraz „obnovljivi viri energije“ pomeni vodno energijo, vključno z energijo valov, energijo plimovanja, energijo osmoze, energijo vetra, sončno sevanje, geotermalno energijo, energijo iz biomase, vključno z bioplinom, biometanom, deponijskim plinom in plinom, ki nastaja pri čiščenju odplak, ter iz biološko razgradljivih delov industrijskih in komunalnih odpadkov.
Člen 2
Ta sklep je naslovljen na Zvezno republiko Nemčijo.
V Bruslju, 24. aprila 2012