РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 19 октомври 2011 година
относно схемите за държавна помощ, приведени в действие от Гърция в департаментите Кастория, Евбея, Флорина, Килкис, Родопи, Еврос, Ксанти и Додеканезите и на островите Лесбос, Самос и Хиос (преструктуриране на дълг)
(№ C 23/04 (ex NN 153/03), C 20/05 (ex NN 70/04) и C 50/05 (ex NN 20/05)
(нотифицирано под номер C(2011) 7252)
(само текстът на гръцки език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2012/307/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, алинея първа от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с член 108, параграф 2, алинея първа от Договора (1) и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
I. ПРОЦЕДУРА
(1)
След като получи информация, че през 1993 г. и следващите години, в контекста на операция по предоговаряне на дълга, е отпусната помощ на предприятия в департаментите Кастория и Евбея, с писмо от 27 май 2003 г. Комисията поиска от гръцките органи да представят в рамките на четири седмици текста на правното основание за тази операция заедно с всякаква друга информация, необходима за проучването, предвидено в членове 87 и 88 от Договора за ЕО (3).
(2)
С писмо от 10 юли 2003 г. с входящ номер от 17 юли 2003 г. Постоянното представителство на Гърция към Европейския съюз препрати на Комисията писмо от гръцките органи с искане за едномесечно удължаване на срока, посочен в съображение 1.
(3)
С писмо от 4 август 2003 г. с входящ номер от 6 август 2003 г. Постоянното представителство на Гърция към Европейския съюз препрати на Комисията информацията, поискана с писмото от 27 май 2003 г.
(4)
След проучване на информацията бе установено, че помощта е отпусната без одобрение от страна на Комисията. Следователно Комисията взе решение да образува преписка за помощ, за която не е постъпило уведомление, под номер NN 153/03.
(5)
С писмо от 21 юни 2004 г. (4) Комисията уведоми Гърция, че е решила да открие процедурата, предвидена в член 88, параграф 2 от Договора за ЕО (С 23/2004) (наричана по-долу „откриване на първата процедура“).
(6)
Решението на Комисията да открие процедурата бе публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (5). Комисията покани заинтересованите страни да представят мненията си относно въпросната помощ.
(7)
Комисията не получи мнения от заинтересовани трети страни.
(8)
С писмо от 13 юли 2004 г. с входящ номер от 19 юли 2004 г. Постоянното представителство на Гърция към Европейския съюз поиска едномесечно удължаване на срока, даден на гръцките органи за предоставяне на отговора им във връзка с откриването на първата процедура.
(9)
С факс от 6 август 2004 г. Комисията предостави поисканото удължаване.
(10)
С писмо от 9 август 2004 г. с входящ номер от 10 август 2004 г. Постоянното представителство на Гърция към Европейския съюз препрати на Комисията отговора на гръцките органи по отношение на откриването на първата процедура.
(11)
По време на проучването на информацията, предоставена от гръцките органи в писмото им от 4 август 2003 г. бе установено, че освен департаментите Кастория и Евбея въпросната помощ засяга и департаментите Флорина и Килкис. Следователно с факс от 22 април 2004 г. Комисията поиска от гръцките органи допълнителна информация по посочените схеми за помощ.
(12)
С писмо от 26 май 2004 г. Постоянното представителство на Гърция към Европейския съюз поиска едномесечно удължаване на срока, отпуснат на гръцките органи за предоставяне на посочената по-горе допълнителна информация.
(13)
С факс от 7 юни 2004 г. Комисията предостави поисканото удължаване.
(14)
С писмо от 1 юли 2004 г. с входящ номер от същия ден Постоянното представителство на Гърция към Европейския съюз препрати на Комисията информацията, поискана с факс от 22 април 2004 г.
(15)
След проучване на информацията бе установено, че помощта е отпусната без одобрение от страна на Комисията. Следователно Комисията взе решение да образува преписка за помощ, за която не е постъпило уведомление, под номер NN 70/04.
(16)
С писмо от 9 юни 2005 г. (7) Комисията уведоми Гърция, че е решила да открие процедурата, предвидена в член 88, параграф 2 от Договора за ЕО по отношение на мерките за помощ, предоставени в департаментите Флорина и Килкис (С 20/2005) (наричано по-долу „откриване на втората процедура“).
(17)
Решението на Комисията да открие процедурата бе публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (8). Комисията покани заинтересованите страни да представят мненията си относно въпросната помощ.
(18)
Комисията не получи мнения от заинтересовани трети страни.
(19)
С писмо от 24 юни 2005 г. с входящ номер от 28 юни 2005 г. Постоянното представителство на Гърция към Европейския съюз поиска двумесечно удължаване на срока, даден на гръцките органи за предоставяне на отговора им във връзка с откриването на втората процедура.
(20)
С факс от 13 юли 2005 г. Комисията предостави поисканото удължаване.
(21)
С писмо от 18 август 2005 г. с входящ номер от 24 август 2005 г. Постоянното представителство на Гърция към Европейския съюз препрати на Комисията отговора на гръцките органи по отношение на откриването на втората процедура.
(22)
По време на проучването на информацията, представена от гръцките органи с писмо от 1 юли 2004 г., бе установено, че помощта е отпусната и в департаменти, различни от засегнатите от откриването на първите две процедури. Следователно с факс от 12 ноември 2004 г. Комисията поиска от гръцките органи допълнителна информация по тези мерки за помощ.
(23)
С писмо от 13 декември 2004 г. с входящ номер от 15 декември 2004 г. Постоянното представителство на Гърция към Европейския съюз поиска от Европейската комисия едномесечно удължаване на срока, даден на гръцките органи за предоставяне на посочената по-горе допълнителна информация.
(24)
С факс от 6 януари 2005 г. Комисията предостави поисканото удължаване.
(25)
С писмо от 27 януари 2005 г. с входящ номер от 1 февруари 2005 г. Постоянното представителство на Гърция към Европейския съюз препрати на Комисията информацията, поискана с писмото от 12 ноември 2004 г.
(26)
След проучване на информацията бе установено, че помощта е отпусната без одобрение от страна на Комисията. Следователно Комисията взе решение да образува преписка за помощ, за която не е постъпило уведомление, под номер NN 20/05.
(27)
С писмо от 22 декември 2005 г. (10) Комисията уведоми Гърция, че е решила да открие процедурата, предвидена в член 88, параграф 2 от Договора за ЕО по отношение на помощта, отпусната в департаментите Родопи, Евбея, Ксанти и Додеканезите и островите Лесбос, Самос и Хиос (С 50/05) (наричано по-долу „откриване на третата процедура“).
(28)
Решението на Комисията да открие процедурата бе публикувано в Официален вестник на Европейския съюз. (11) Комисията покани заинтересованите страни да представят мненията си по отношение на въпросната помощ.
(29)
Комисията не получи мнения от заинтересовани трети страни.
(30)
С писмо от 23 януари 2006 г. с входящ номер от 25 януари 2006 г. Постоянното представителство на Гърция към Европейския съюз поиска тримесечно удължаване на срока, даден на гръцките органи за предоставяне на отговора им по отношение на откриването на третата процедура.
(31)
С факс от 3 февруари 2006 г. Комисията предостави поисканото удължаване.
(32)
С писмо от 10 май 2006 г. с входящ номер от 11 май 2006 г. Постоянното представителство на Гърция към Европейския съюз препрати на Комисията отговора на гръцките органи по отношение на откриването на третата процедура.
(33)
След повторно проучване на всички представени правни основания, с факс от 12 януари 2011 г. Комисията поиска от гръцките органи да представят в срок от един месец допълнителни разяснения относно въпросната помощ.
(34)
С електронни съобщения от 7 февруари 2011 г. Постоянното представителство на Гърция към Европейския съюз поиска от Комисията да удължи посочения по-горе краен срок с още 40 работни дни.
(35)
С факс от 17 февруари 2011 г. Комисията предостави удължаване с 20 работни дни.
(36)
С електронни съобщения от 15 март 2011 г. и 29 март 2011 г. Постоянното представителство на Гърция към Европейския съюз препрати посочените по-горе разяснения на Комисията.
II. ОПИСАНИЕ
(37)
Министерско решение № 69836/В1461 от 30 септември 1993 г. предвижда преобразуването на общия дълг, бил той изискуем или не, към 30 юни 1993 г., възникнал в резултат на заеми от всякакъв вид (за оборотен капитал и дълготрайни активи) в драхми или чуждестранна валута, отпуснати на промишлени и занаятчийски предприятия, установени и извършващи дейност, независимо от местонахождението на седалището им по регистрация, в департаментите Кастория и Евбея, както и в резултат на банкови гаранции в драхми или чуждестранна валута, издадени от името на въпросните предприятия, в нов заем със срок на погасяване десет години, платим на равни шестмесечни вноски (главница плюс лихви) или на равни шестмесечни вноски за главницата (проста амортизация) с лихва, изчислявана на шестмесечие при лихвения процент, приложим за преструктурирането към момента (лихвеният процент, приложим по отношение на новия заем, е процентът, приложим за 12-месечните съкровищни бонове от последната емисия, издадена преди началото на всеки период за изчисляване на лихвата по заема, увеличен с два процентни пункта, с лихвена субсидия в размер на десет процентни пункта по време на първите пет години, която се покрива от сметката, създадена съгласно Закон № 128/75. (12)
(38)
Като друга възможност споменатите по-горе предприятия могат да получават в продължение на пет години лихвена субсидия в размер на десет процентни пункта по неизплатените си към 30 юни 1993 г. дългове в драхми или чуждестранна валута, свързани с инвестиции в оборотен капитал или дълготрайни активи.
(39)
Предприятията трябва да бъдат жизнеспособни след преструктурирането (което означава, че в известна степен са били в затруднено положение); този критерий подлежи на проверка от страна на банките.
(40)
Министерски решения № 2035824/5887 от 1 юни 1994 г., 2045909/7431/0025 от 26 август 1994 г., 2071670/11297 от 9 ноември 1994 г. и 72742/B1723 от 8 декември 1994 г. изменят гратисните периоди и лихвените субсидии, свързани с новите заеми, и обезпечават последните посредством държавна гаранция.
(41)
Министерско решение № 66336/B1398 от 14 септември 1993 г. предвижда същите мерки за помощ и условия като описаните в съображение 37. Предвижда и предоставянето на държавна гаранция за главницата и лихвата на преструктурирания дълг на промишлени и занаятчийски предприятия в департаментите Флорина и Килкис, както и покриване от страна на държавата на лихвите за забавяне, платими към 31 декември 1992 г. по заеми, отпуснати за оборотен или инвестиционен капитал на тези фирми, в рамките на бюджетните ограничения съгласно Закон № 128/75.
(42)
Решение № 66336/B1398 от 14 септември 1993 г. бе изменено от Решение № 30755/B1199 от 21 юли 1994 г., Решение № 60029/B1541 от 23 септември 1994 г., Решение № 72742/B1723 от 8 декември 1994 г., Решение № 236/B22 от 4 януари 1995 г., Решение № 8014/B285 от 28 февруари 1995 г., Решение № 44678/B1145 от 3 юли 1995 г., Решение № 44446/B1613 от 24 декември 1996 г., Решение № 40410/B1678 от 9 декември 1997 г., Решение № 10995/B546 от 24 март 1999 г., Решение № 12169/B736 от 22 март 2000 г. и Решение № 35913/B2043 от 24 октомври 2000 г. Тези различни решения изменят срока на заемите, гратисните периоди и лихвените субсидии, свързани с новите заеми, като също удължават срока, след който неизплатените вноски стават платими.
(43)
Предприятията трябва да бъдат жизнеспособни след преструктурирането (което означава, че в известна степен са били в затруднено положение); този критерий подлежи на проверка от страна на банките.
(44)
Министерско решение № 1648/В.22/13.1.1994 г. предвижда, както следва:
а)
за нови заеми за оборотен капитал, отпуснати след 1 април 1993 г. на промишлени, занаятчийски и миннодобивни предприятия, промишлени животновъдни предприятия, хотели и корабни дружества, установени независимо от местонахождението на техните седалища по регистрация в департаментите Ксанти, Родопи и Еврос, лихвена субсидия в размер на 10 (десет) процентни пункта, която се покрива от сметката, създадена съгласно Закон № 128/75, и възлиза на не повече от 20 % от оборота на предприятието за предходната година или не повече от 50 % от поръчките за текущата година по отношение на лихвата, начислена от 1 април 1993 г. до 31 март 1996 г., с държавна гаранция до обща сума в размер на 100 000 000 GRD (293 470 EUR);
б)
общите задължения, било то изискуеми или не, към 31 декември 1993 г., възникнали в резултат на заеми за оборотен капитал и дългосрочни активи, отпуснати на промишлени, занаятчийски и миннодобивни предприятия, промишлени животновъдни предприятия, хотели и корабни дружества в Тракийския регион, ще бъдат преобразувани в нов заем със срок на погасяване десет години, платим на равни шестмесечни вноски (главница плюс лихва) от сметката, създадена съгласно Закон № 128/75, с държавна гаранция;
в)
включване в преструктурирания дълг на лихви за забавяне, изискуеми към 31 декември 1992 г. по заемите за дългосрочни активи или оборотен капитал.
(45)
Предприятията трябва да бъдат жизнеспособни след преструктурирането (което означава, че в известна степен са били в затруднено положение); този критерий подлежи на проверка от страна на банките.
(46)
В Министерско решение № 1648/B.22/13.1.1994 г. бяха внесени редица изменения посредством следните министерски решения: № 14237/B.664/6.4.1994, 235/B.21/4.1.1995, 44678/B.1145/3.7.1995, 14946/B.566/30.4.1996, 44446/B.1613/24.12.1996, 32576/B.1282/9.10.1997 (13), 11362/B.472/7.4.1997, 40412/B.1677/9.12.1997 (14), 42998/B.2026/15.12.1998, 19954/B.957/7.6.1999, 10123/B.507/17.3.1999, 6244/B.270/18.2.2000 и 35913/B.2043/24.10.2000 (15). Всички тези текстове изменят технически параметри, като например лихвени субсидии, гратисни периоди, срок на заемите и продължителност на периодите, след които неизплатените вноски стават дължими.
(47)
С Решение № 2003341/683/0025/17.2.94 се предоставя държавна гаранция за заеми за оборотен капитал, отпуснати след 1 април 1993 г. на промишлени, занаятчийски и миннодобивни предприятия, промишлени животновъдни предприятия, хотели и корабни дружества, установени, независимо от местонахождението на техните седалища по регистрация, в департаментите Ксанти, Родопи и Еврос, до обща сума в размер на 100 000 000 GRD (293 470 EUR) на предприятие, както и за дългове (капитал и лихви), възникнали от преструктурирането на неизплатени към 31 декември 1993 г. дългове в резултат на стари заеми, отпуснати съгласно разпоредбите на Съвместно решение № 1648/G.G.54/B.22/13.1.94.
(48)
В Решение № 2003341/683/0025/17.2.94 бяха внесени редица изменения посредством следните решения: № 2022973/3968/0025/18.5.94, 2043231/6673/0025/11.7.95, 2030175/4446/0025/10.6.1996, 2087184/49/0025/11.7.97, 2016123/2133/0025/6.3.1998, 2090373/11216/0025/1.6.98 (16), 2/21857/0025/7.10.1999, 2/14774/0025/31.5.2000, 2/82257/0025/18.12.2000, 2/7555/0025/25.5.2001, 2/61352/0025/31.1.2002 и 2/64046/0025/2003/28.1.2004. Всички тези текстове предоставят държавна гаранция в случай на прилагане на мерките, предвидени от различните решения, изменящи Министерско решение № 1648/B.22/13.1.1994 (вж. съображение 46).
(49)
От решенията в горепосочения списък, Министерско решение № 2/82257/0025/18.12.2000 предвижда, че за да бъдат приложими неговите разпоредби, предприятията трябва да бъдат жизнеспособни сами по себе си (а не след преструктуриране, какъвто е случаят по отношение на другите министерски решения, посочени в настоящото решение), което предполага липса на затруднено положение.
(50)
Министерско решение № 2041901/16.5.1989 предвижда лихвена субсидия в размер на три процентни пункта, която се покрива от общата сметка, създадена съгласно Закон № 128/75, върху неизплатените суми, дължими по заемите за оборотен капитал, отпуснати на или след 1 април 1989 г. на търговски и занаятчийски предприятия, чиито седалища по регистрация се намират в департаментите Еврос, Лесбос, Самос, Хиос и Додеканезите.
(51)
Министерско решение № 2078809/10.10.89 предвижда лихвена субсидия в размер на три процентни пункта, която се покрива от общата сметка, създадена съгласно Закон № 128/75, върху неизплатените суми, дължими по заемите за оборотен капитал, отпуснати на или след 1 април 1989 г. на търговски и занаятчийски предприятия, чиито седалища по регистрация се намират в департаментите Родопи, Ксанти и Самос.
(52)
Министерски решения № 9034/B.289/10.2.2003 и 37497/B.1232/2.6.2003 допълват разпоредбите на решенията, посочени в съображения 50 и 51, като уточняват обхвата и някои технически параметри, свързани с предвидените лихвени субсидии.
III. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ
(53)
По отношение на въпросните схеми за помощ Комисията изразява съмнения не само относно липсата на държавна помощ, а и относно съвместимостта с вътрешния пазар на помощта, която според Комисията действително е налице.
а) Обосновка на откриването на първата процедура
(54)
Първата процедура бе открита поради следните причини:
а)
при искане да предоставят обяснение във връзка с въпросната помощ гръцките органи заявиха, че не е представено уведомление за министерските решения, които представляват правно основание за мерките за помощ, тъй като са счели, че помощта, която привеждат в действие, не представлява държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО; те също заявиха, че макар и да не са запознати с точния брой на получателите, сумите на въпросните мерки за помощ вероятно попадат в обхвата на правилото „de minimis“;
б)
тъй като правилото „de minimis“ не се е прилагало в селскостопанския сектор към момента на прилагане на мерките за помощ и решенията, които представляват правно основание на въпросните мерки за помощ, са били насочени към предприятията, изправени пред проблеми с ликвидността, Комисията счете, че помощта следва да бъде анализирана с оглед на различните правила, приложими по отношение на оздравяването и преструктурирането на предприятия в затруднение от влизането в сила на първото от гореспоменатите решения; наличната информация обаче не позволи да се установи до каква степен са спазени тези правила;
в)
отново по отношение на селскостопанския сектор наличната информация не позволи да се определи дали държавната гаранция е предоставена в съответствие с различните правила, приложими по отношение на държавната помощ под формата на гаранции от влизането в сила на първото от горепосочените решения;
г)
в промишления и занаятчийския сектор правилото „de minimis“ безспорно е било приложимо, но тъй като гръцките органи не бяха запознати с броя на получателите в рамките на мерките, въведени чрез тези министерски решения, и тъй като праговете на помощта „de minimis“ се изчисляват за тригодишен период, а не за еднократна мярка, бе невъзможно да се прецени дали предвидената във въпросните решения помощ може действително да попада в обхвата на правилото „de minimis“; в този контекст мерките за помощ трябваше да бъдат анализирани също и въз основа на правилата за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение, приложими от влизането в сила на първото от упоменатите решения; наличната информация обаче не позволи да се установи до каква степен са спазени тези правила;
д)
и по отношение на тези сектори наличната информация не позволи да се определи дали държавната гаранция е предоставена в съответствие с различните правила, приложими по отношение на държавната помощ под формата на гаранции от влизането в сила на първото от горепосочените решения;
б) Обосновка на откриването на втората процедура
(55)
Втората процедура бе открита поради следните причини:
а)
при искане да предоставят обяснение във връзка с въпросната помощ гръцките органи заявиха, че макар и да не им е известен точният брой на получателите, сумите на въпросната помощ вероятно попадат в обхвата на правилото „de minimis“; въпреки това, съвсем отделно от факта, че до 1 януари 2005 г. правилото „de minimis“ не се е прилагало по отношение на селскостопанския сектор, Комисията не разполагаше с данни, които биха ѝ позволили да установи до каква степен сумите, получени от селскостопанските предприятия по силата на Министерско решение № 66336/B.1398 и измененията към него, са могли да попадат в приложното поле на Регламент (ЕО) № 1860/2004 на Комисията от 6 октомври 2004 г. относно прилагането на членове 87 и 88 от Договора за ЕО спрямо минималните помощи в секторите на земеделието и рибарството (17), който въвежда правилото „de minimis“ в земеделския сектор;
б)
като се има предвид, че тези решения са били насочени към предприятия в затруднение, помощта трябваше да бъде анализирана с оглед на различните правила, приложими по отношение на оздравяването и преструктурирането на предприятия в затруднение от влизането в сила на първото от горните решения, т.е. от 21 септември 1993 г.; наличната информация обаче не позволи да се определи до каква степен са спазени тези правила;
в)
отново по отношение на селскостопанския сектор наличната информация не позволи да се определи дали държавната гаранция е предоставена в съответствие с различните правила, приложими по отношение на държавната помощ под формата на гаранции от 21 септември 1993 г.;
г)
в промишления и занаятчийския сектор правилото „de minimis“ безспорно е било приложимо, но тъй като гръцките органи не бяха запознати с броя на получателите в рамките на мерките, въведени чрез тези министерски решения, и тъй като праговете на помощта „de minimis“ се изчисляват за тригодишен период, а не за еднократна мярка, бе невъзможно да се прецени дали предвидената във въпросните решения помощ може действително да попада в обхвата на правилото „de minimis“; в този контекст мерките за помощ трябваше да бъдат анализирани също и въз основа на правилата за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение, които са били приложими от 21 септември 1993 г.; наличната информация обаче не позволи да се установи до каква степен са спазени тези правила;
д)
по отношение на тези сектори наличната информация не позволи да се определи дали държавната гаранция е предоставена в съответствие с различните правила, приложими по отношение на държавната помощ под формата на гаранции от 21 септември 1993 г.;
в) Обосновка на откриването на третата процедура
(56)
Третата процедура бе открита поради следните причини:
а)
както при откриване на първата и втората процедура, гръцките органи посочиха в представената от тях информация, че въпросните суми вероятно попадат в обхвата на правилото „de minimis“; въпреки това, съвсем отделно от факта, че до 1 януари 2005 г. правилото „de minimis“ не се е прилагало по отношение на селскостопанския сектор, Комисията не разполагаше с данни, които биха ѝ позволили да установи до каква степен сумите, получени от селскостопанските предприятия по силата на решенията, представляващи правно основание на въпросната схема за помощ, са могли да попадат в приложното поле на Регламент (ЕО) № 1860/2004;
б)
като се има предвид, че тези министерски решения са били насочени към предприятия в затруднение, помощта трябваше да бъде анализирана с оглед на различните правила, приложими по отношение на оздравяването и преструктурирането на предприятия в затруднение от влизането в сила на първото от горните решения; наличната информация обаче не позволи да се определи до каква степен са спазени тези правила;
в)
в промишления, хотелиерския и занаятчийския сектор правилото „de minimis“ безспорно е било приложимо, но тъй като гръцките органи не посочиха броя на получателите на помощта и тъй като праговете на помощта „de minimis“ се изчисляват за тригодишен период, а не за еднократна мярка, бе невъзможно да се прецени дали предвидената във въпросните решения помощ може действително да попада в обхвата на правилото „de minimis“; в този контекст мерките за помощ трябваше да бъдат анализирани също и въз основа на правилата за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение, приложими от влизането в сила на първото от упоменатите решения; наличната информация обаче не позволи да се установи до каква степен са спазени тези правила;
г)
във въгледобивния и корабния сектор правилото „de minimis“ се е прилагало едва от влизането в сила на Регламент (ЕО) № 69/2001 на Комисията от 12 януари 2001 г. относно прилагането на членове 87 и 88 от Договора за ЕО към помощта de minimis (18); поради причините, представени в буква в) обаче, мерките за помощ трябваше да бъдат анализирани също и въз основа на различните правила, приложими по отношение на оздравяването и преструктурирането на предприятия в затруднение от влизането в сила на първото от горните решения; наличната информация обаче не позволи да се установи до каква степен са спазени тези правила;
д)
в сектора на морския транспорт правилото „de minimis“ не е било приложимо; следователно мерките за помощ трябваше да бъдат анализирани въз основа на правилата, прилагани от влизането в сила на първото от горните решения по отношение на оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение; наличната информация обаче не позволи да се установи до каква степен са спазени тези правила;
е)
в никой от горните сектори наличната информация не позволи да се определи дали държавната гаранция е предоставена в съответствие с различните правила, които са се прилагали от влизането в сила на първото от горните решения по отношение на държавната помощ под формата на гаранции;
ж)
Решение № 2041901/16.5.1989 и решенията, посочени в съображения 51 и 52 по-горе, предвиждат помощ в департаменти, различни от Родопи, Еврос и Ксанти, и не бе възможно да се установи дали системата на помощ, която са въвели, разширява системата, прилагана в горепосочените три департамента, или е отделна система; във всеки случай въз основа на наличната информация не бе възможно да се установи дали са спазени правилата за държавна помощ (правилата относно регионалната помощ или правилото „de minimis“);
з)
ако министерските решения, посочени в буква ж), са представлявали разширение на системата за помощ, приложима в департаментите Родопи, Ксанти и Еврос, не бе възможно да се определи дали планираните мерки за помощ могат да попадат в обхвата на правилото „de minimis“ или да бъдат счетени за съвместими с разпоредбите, уреждащи отпускането на помощ за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение;
и)
ако министерските решения, посочени в буква ж), са представлявали независима система за помощ, бе необходимо - тъй като в разпоредбите им липсваха подробности в това отношение - да се проучи съвместимостта на прилагането на системата по отношение на стабилни предприятия и по отношение на предприятия в затруднение; при анализа бяха изведени следните заключения:
-
за предприятията в затруднения не бе възможно да се определи дали планираните мерки за помощ могат да попадат в обхвата на правилото „de minimis“ или да бъдат счетени за съвместими с разпоредбите, уреждащи отпускането на помощ за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение,
-
за стабилните предприятия бе невъзможно да се определи дали оборотният капитал, осигурен чрез заем, заедно с предоставената лихвена субсидия, е послужил за финансиране на допустими инвестиции по смисъла на правилата на Съюза за регионална помощ.
IV. МНЕНИЕ НА ГРЪЦКИТЕ ОРГАНИ ОТНОСНО ОТКРИВАНЕТО НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА
а) Мнение на гръцките органи относно откриването на първата процедура
(57)
С писмо от 9 август 2004 г. гръцките органи декларираха следното:
а)
консолидирането на заемите е административен инструмент, който не води до високи разходи за публичните органи;
б)
изчисляването на лихвата на шестмесечие вече е подкрепено от съдебната практика на националния Върховен съд, който се е произнесъл, че тримесечното изчисление е незаконно, представлява злоупотреба и допринася за налагане на извънредна тежест за длъжниците;
в)
предоставянето на държавната гаранция не може да се приеме за помощ, тъй като използването ѝ зависи от особено строги мерки за главния длъжник;
г)
по време на референтния период лихвените проценти в Гърция са били много по-високи от средните проценти в останалата част на Съюза и са останали такива въпреки лихвените субсидии; следователно не е налице нарушаване на конкуренцията, още повече, че е имало изискване предприятията получатели да бъдат жизнеспособни; освен това лихвените субсидии са били финансирани от нарочна сметка, отделна от държавния бюджет;
д)
като се има предвид запазването на дълга и на лихвата, предоставянето на гратисни периоди не може да бъде счетено за мярка за помощ - то представлява просто преструктуриране на погасяването във времето, което е обосновано въз основа на икономическата ситуация;
е)
Министерско решение № 72742/B1723 (вж. съображение 42 по-горе) не води до допълнителни разходи във връзка с тези, наложени от първоначалното решение, което представлява основание за въпросната схема;
ж)
освобождаването на обезпеченията посредством Министерско решение № 2071670/11297 не може да се приеме за мярка за помощ по отношение на предприятията, тъй като първите са съобразени с нивото на преструктурираните заеми; освен това гаранцията от гръцката държава не покрива всички видове разходи, наложени върху заемополучателите от банките;
з)
Министерско решение № 69836/B1451 и измененията му засягат най-общо преработващите предприятия и не посочват конкретно преработващите предприятия в селскостопанския сектор, които попадат в приложното поле на Регламент (ЕИО) № 866/90 на Съвета от 29 март 1990 г. относно подобряването на условията за преработка и за пускане в продажба на селскостопанските продукти (19), Регламент (ЕО) № 951/97 на Съвета от 20 май 1997 г. относно подобряването на условията за преработка и за пускане в продажба на селскостопанските продукти (20) и Регламент (ЕО) № 1257/99 на Съвета от 17 май 1999 г. относно подпомагане на развитието на селските райони от Европейския фонд за ориентиране и гарантиране на земеделието (ФЕОГА) (21); тези регламенти са прилагани посредством реализирането на оперативни програми по втората и третата рамка за подпомагане от Общността; предприятията, които са направили инвестиции и са получили помощ за тази цел от Министерство на развитието на селските райони и храните, не са отговаряли на условията за преструктуриране на дълга, тъй като това не е било предвидено; правилото „de minimis“ също не се e прилагало, тъй като за получаване на субсидия операторите е трябвало да са извършили дейност и да са покрили разходите;
и)
позоваването на правилото „de minimis“ служи единствено, за да илюстрира факта, че повечето от предоставените мерки за помощ са били под прага за „de minimis“, без да се посочва конкретно селскостопанският сектор;
й)
критерият „жизнеспособност след преструктуриране“ не се е отразил върху цялостната оценка на жизнеспособността на предприятието, изготвена от кредитната институция, тъй като допустимостта за преструктуриране се определя непосредствено след проучването на жизнеспособността;
к)
преструктурирането засяга стари заеми и не представлява финансиране за нови инвестиции;
л)
по отношение на общия еквивалент на помощта за преструктуриране, по-голямата част от мерките за помощ представляват малки суми, областите, за които тези мерки са предназначени (Кастория и Евбея), са необлагодетелствани райони по смисъла на Директива 75/268/ЕИО на Съвета от 28 април 1975 г. относно земеделието в планински и полупланински райони, както и в някои необлагодетелствани райони (22), като държавата като цяло попада в обхвата на цел 1;
м)
лихвеният процент, приложен по отношение на новите заеми, е същият като този при последната емисия гръцки съкровищни бонове; лихвената субсидия не засяга целия срок на преструктурирания заем, а само първите критични години; разликата между процентите не е много голяма (1 до 2 пункта);
н)
схемата е съществувала между 30 юни 1993 г. и 30 юни 2003 г.
б) Мнение на гръцките органи относно откриването на втората процедура
(58)
С писмо от 18 август 2005 г. гръцките органи изложиха следните аргументи, повечето от които вече са били представени в техния отговор относно откриването на първата процедура (вж. предходното съображение):
а)
консолидирането на заемите е административен инструмент, който не води до високи разходи за публичните органи (тук органите добавят, че целта на този инструмент не е избирателно предоставяне на помощ);
б)
изчисляването на лихвата на шестмесечие вече е подкрепено от съдебната практика на националния Върховен съд, който се е произнесъл, че тримесечното изчисление е незаконно, представлява злоупотреба и допринася за налагане на извънредна тежест за длъжниците;
в)
по време на референтния период лихвените проценти в Гърция са били много по-високи, отколкото в останалата част на Съюза и са останали такива въпреки приложените лихвени субсидии;
г)
предоставянето на държавната гаранция не може да се счете за помощ, тъй като, дори ако бъде използвана, тя зависи от особено строги мерки за главния длъжник;
д)
лихвата за забавяне и лихвените субсидии са били финансирани от нарочна сметка (сметка, създадена съгласно Закон № 128/75), отделна от държавния бюджет;
е)
като се има предвид запазването на дълга и на лихвата, предоставянето на гратисни периоди не може да бъде счетено за мярка за помощ - то представлява просто преструктуриране на погасяването във времето, което е обосновано въз основа на икономическата ситуация;
ж)
разпоредбите на Министерско решение № 66336/B.1398/1993 и измененията му предвиждат възможността за помощ за предприятия, установени в департаментите Флорина и Килкис, без големи разходи за публичните органи и при условие че въпросните предприятия се считат за жизнеспособни; следователно те не нарушават конкуренцията по смисъла на член 87 от Договора за ЕО; освен това следва да се припомни, че департаментите Флорина и Килкис имат обща граница с бивша югославска република Македония и че по време на референтния период (90-те години на XX век) са били силно засегнати в резултат на войната и нестабилността в региона;
з)
последно, в горепосоченото решение се упоменават промишлени и занаятчийски предприятия; според гръцките органи селскостопански предприятия не са засегнати от тези разпоредби.
в) Мнение на гръцките органи относно откриването на третата процедура
(59)
С писмо от 10 май 2006 г. гръцките органи представиха следните аргументи:
а)
засегнатите от въпросните решения департаменти са били в затруднено икономическо положение, което се е характеризирало с ниски нива на стопанска дейност и по-високи нива на безработица в сравнение с останалата част от страната; тази ситуация е била утежнена от военното положение в съседни държави (например Косово); в този смисъл конкуренцията не е могла да бъде нарушена и следователно мерките за помощ, предоставени под формата на преструктуриране на дълга и лихвени субсидии, са могли да се възползват от дерогацията, предвидена в член 87, параграф 3, букви а) и в) от Договора за ЕО;
б)
мерките за помощ са били съсредоточени върху решаване на проблеми като липса на динамика на местния пазар, свиване на пазара на труда и спад в търсенето, както и върху дългосрочното икономическо развитие;
в)
по отношение на аргумента на Комисията, че условията на търговия в Общността може да са били нарушени предвид високото ниво на конкуренция в селскостопанския сектор, от всички проучени решения единствено Решение № 1648/B22/13.1.1994 засяга промишлени животновъдни предприятия; освен това през периода 1995-2004 г. производството на месо в департаментите Еврос, Родопи и Ксанти е заемало само малък дял от селскостопанското производство във въпросните департаменти и макар брутният вътрешен продукт (БВП) на тези департаменти да e отбелязал ръст през периода (както в абсолютни стойности, така и на глава на населението), той е останал далеч под средното за страната ниво;
г)
Министерски решения № 2041901/16.5.1989 и 2078809/1989, които предвиждат лихвени субсидии във връзка със заемите за оборотен капитал за предприятия в департаментите Лесбос, Самос, Хиос и Додеканезите, също предвиждат, че предприятията трябва да бъдат жизнеспособни преди и след преструктурирането на дълговете им;
д)
от компетентните органи в Гърция беше поискано да съберат данни относно получателите и действително отпуснатата помощ, но те заявиха, че не са в състояние;
е)
лихвените субсидии се финансират от сметка, създадена съгласно Закон № 128/75, която не представлява държавен ресурс, тъй като е сметка, предназначена основно за преразпределяне на средства.
г) Писма от гръцките органи от 15 и 29 март 2011 г.
(60)
С писма от 15 и 29 март 2011 г. гръцките органи първо обявяват датите на изтичане на действието на първоначалните министерски решения, уреждащи въпросните схеми. Датите са както следва:
а)
30 юни 2003 г. за Решение № 69836/B1461 (департаменти Кастория и Евбея);
б)
30 юни 2000 г. за Решение № 66336/B/398/14-9-1993 (департаменти Флорина и Килкис);
в)
31 декември 2005 г. за Решение № 1648/B.22/13.1.94 (департаменти Ксанти, Родопи и Еврос);
г)
31 декември 2004 г. за Решение № 2041901/16-5-1989 (департаменти Родопи, Еврос, Ксанти и Додеканезите; острови Лесбос, Самос и Хиос).
(61)
След това гръцките органи посочват, че критерият за жизнеспособност на предприятията след преструктурирането не е бил единственият разглеждан фактор; по-скоро е извършвана цялостна оценка на жизнеспособността на предприятията преди и след преструктурирането.
(62)
Писмата също съдържат таблици, в които се посочва еквивалентът на помощта на въпросните мерки, получени от всяко предприятие получател, с цел илюстриране на процента предприятия, за които мерките за помощ могат да попадат в обхвата на схема „de minimis“. Гръцките органи обаче сочат, че по отношение на мерките за помощ, предоставени съгласно Министерски решения № 2041901/16-5-1989 (департаменти Ксанти, Родопи и Еврос, Самос, Лесбос, Хиос и Додеканезите) и 1648/B.22/13.1.94 (Ксанти, Родопи и Еврос), наличните данни се отнасят единствено до периода 2004-2007 г. Данните, предоставени във връзка с мерките за помощ, осигурени съгласно Министерско решение № 69836/B1461 (департаменти Кастория и Евбея), са свързани с периода 1993-1998 г., а данните във връзка с мерките за помощ, предоставени съгласно Министерско решение № 66336/B/398/14-9-1993 (департаменти Флорина и Килкис) са свързани с периода 1993-2001 г. Тези данни са поискани от кредитните институции, някои от които не са дали отговор. Гръцките органи считат обаче, че събраните данни са близки до общия размер на предоставената помощ, тъй като банките, които са отговорили, са основните кредитодатели във въпросните департаменти. Според гръцките органи анализът на данните сочи, че въпросната помощ е под прага „de minimis“ в 73,55 % до 99,46 % от случаите в зависимост от разглеждания тригодишен период и от разглежданото решение.
(63)
Последно, гръцките органи заявяват, че предприятията за производство, преработка и търговия със селскостопански продукти не отговарят на условията за помощта и че с израза „миннодобивни предприятия“ в действителност се обозначават предприятията за добив на мрамор и каменодобив.
V. ОЦЕНКА
V.I. НАЛИЧИЕ НА ПОМОЩ
(64)
Съгласно член 107, параграф 1 от Договора всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар. В абсолютно изражение въпросните мерки за помощ отговарят на това определение в смисъл, че са предоставени от държавата или чрез държавни ресурси, предназначени са за определени предприятия (предприятия в селскостопанския, занаятчийския, промишления, хотелиерския, миннодобивния - вж. съображение 63 - и корабния сектор в гореспоменатите департаменти) и поставят в по-благоприятно положение тези предприятия посредством мерки като преструктуриране на заемите им, намаляване на размера на вноските чрез удължаване на срока за погасяване, лихвени субсидии и предоставяне на гаранции, което може да засегне търговията (23) и да наруши конкуренцията (24).
(65)
Гръцките органи се опитаха да покажат, че въпросните мерки за помощ могат да попадат в обхвата на схема „de minimis“ и следователно не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Въпреки това, отделно от факта, че правилото „de minimis“ не е приложимо във всички засегнати сектори през периода на действие на министерските решения, които представляват правно основание на въпросните схеми (това беше и една от причините за откриване на въпросните процедури), данните са непълни, както бе признато от самите гръцки органи (вж. съображение 62). Освен това сумите на помощта „de minimis“ варират в различните сектори (не са еднакви в промишления и в селскостопанския сектор) и представените таблици сочат, че гръцките органи не са били запознати в достатъчна степен с тази разлика. Най-накрая, Комисията отбелязва, че въпреки твърденията на гръцките органи, че предприятията за селскостопанско производство, преработка и търговия не отговарят на условията за въпросните схеми за помощ, споменатите по-горе таблици ясно сочат, че някои предприятия от тези сектори действително са получили помощ, за която се счита, че попада в обхвата на схема „de minimis“, макар и ясно да надвишава допустимия праг.
(66)
Комисията припомня, че всяка индивидуална помощ, отпусната по схема за помощ, която към момента на отпускането е отговаряла на условията, заложени в приложимия регламент „de minimis“, се приема, че не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(67)
При първото предоставяне от гръцките органи на въпросните мерки за помощ в селскостопанския сектор, не са съществували разпоредби на Съюза относно помощта „de minimis“.
(68)
Първите разпоредби, приети в тази връзка, са заложените в Регламент (ЕО) № 1860/2004 (25).
(69)
В съответствие с Регламент (ЕО) № 1860/2004, който се отнася както за първичното селскостопанско производство, така и за преработката и търговията със селскостопански продукти, помощта, която не надвишава таван от 3 000 EUR за получател за произволен тригодишен период, не засяга търговията между държавите-членки, не нарушава и не заплашва да наруши конкуренцията и следователно не попада под разпоредбите на член 107, параграф 1 от Договора.
(70)
Съгласно член 5 от Регламент (ЕО) № 1860/2004 същият се прилага за помощи, предоставени преди влизането в сила на регламента, ако тези помощи отговарят на условията, предвидени в членове 1 и 3 от него.
(71)
На 1 януари 2008 г. Регламент (ЕО) № 1860/2004 бе заменен с Регламент (ЕО) № 1535/2007 на Комисията от 20 декември 2007 година за прилагане на членове 87 и 88 от Договора за ЕО към помощите de minimis в сектора на производството на селскостопански продукти (26), който повиши размера на помощта de minimis до 7 500 EUR на получател за период от три фискални години, независимо от формата и целта на помощите в рамките на максималния размер за държава-членка, който отговаря на 0,75 % от годишното производство.
(72)
Член 6, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1535/2007 гласи, че „настоящият регламент се прилага по отношение на помощите, предоставени преди 1 януари 2008 г. на предприятията от сектора на производство на селскостопански продукти, при условие че горепосочените помощи отговарят на всички условия, определени в членове 1-4, с изключение на изискването за изрично позоваване на настоящия регламент съгласно член 4, параграф 1, първа алинея“. Регламентът обаче се прилага единствено по отношение на първичното селскостопанско производство.
(73)
По отношение на преработката и търговията със селскостопански продукти, правилото „de minimis“, в сила от 1 януари 2007 г., е заложено в Регламент (ЕО) № 1998/2006 на Комисията от 15 декември 2006 г. за прилагане на членове 87 и 88 от Договора към минималната помощ (27).
(74)
Член 2, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1998/2006 определя на 200 000 EUR за получател за период от три данъчни години максималната сума, до която помощта не засяга търговията между държавите-членки, не нарушава, нито застрашава да наруши конкуренцията и следователно не попада в приложното поле на член 107, параграф 1 от Договора.
(75)
Член 5, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1998/2006 предвижда, че „настоящият регламент се прилага към помощите, предоставени преди влизането му в сила на предприятия, осъществяващи дейност в отрасъл „транспорт“ и на предприятия, осъществяващи дейност по преработка и търговия със селскостопански продукти, ако съответната помощ изпълнява всички условия, посочени в член 1 и член 2.“
(76)
Следователно Комисията няма да разглежда помощта, предоставена съгласно анализираните министерски решения, като държавна помощ, ако не надвишава следните нива за получател:
а)
при първично селскостопанско производство: 3 000 EUR за тригодишен период, ако към момента на отпускането помощта отговаря на разпоредбите на Регламент (ЕО) № 1860/2004 или 7 500 EUR за период от три данъчни години, ако към момента на отпускането отговаря на разпоредбите на Регламент (ЕО) № 1535/2007,
б)
при преработка и търговия със селскостопански продукти: 3 000 EUR за тригодишен период, ако към момента на отпускането помощта отговаря на разпоредбите на Регламент (ЕО) № 1860/2004 или 200 000 EUR за период от три данъчни години, ако към момента на отпускането отговаря на разпоредбите на Регламент (ЕО) № 1998/2006.
(77)
Комисията обаче припомня, че предприятията в затруднение не отговарят на условията на Регламенти (ЕО) № 1998/2006 и № 1535/2007.
(78)
В секторите, различни от селскостопанския сектор (т.е. в този случай различните сектори, упоменати в това решение, с изключение на корабния сектор, който ще бъде разгледан в съображения 80 и 81 по-долу (28)), правилото „de minimis“, заложено в Съобщение на Комисията от 20 май 1992 г. - Насоки на Общността относно държавните помощи за малки и средни предприятия (29) (наричани по-долу „Насоките от 1992 г.“), се е прилагало към момента на предоставяне на въпросните мерки за помощ. Съобщението предвижда „еднократните плащания на помощ до 50 000 ECU по отношение на даден вид разходи и схеми, по които размерът на помощта, която може да получи определено предприятие по отношение на даден вид разходи за период от три години, е ограничен до тази сума, вече не се счита за подлежащ на задължение за уведомление по член 93, параграф 3 [от Договора за ЕО] (30), при условие че решението за отпускане на помощ или схемата за помощ съдържат изрично условие, че всяка допълнителна помощ, която същото предприятие може да получи по отношение на същия вид разходи от други източници или по други схеми, не увеличава общата помощ, получена от предприятието, над ограничението от 50 000 ECU.“ Това правило бе впоследствие изменено с известие на Комисията от 1996 г. относно правилото „de minimis“ за държавна помощ (31) (наричано по-долу „Известие от 1996 г.“), в което размерът на помощта „de minimis“ за същия период се определя на 100 000 ECU, а впоследствие с Регламент (ЕО) № 69/2001, в който размерът на помощта за същия период се определя на 100 000 EUR.
(79)
Поради датите на изтичане на действието на анализираните схеми (последната от които е 31 декември 2005 г.) и неприложимостта със задна дата на регламентите по отношение на секторите, упоменати в съображение 78, Комисията няма да разглежда като държавна помощ помощта, предоставена съгласно анализираните решения, която не надвишава следните размери за получател:
а)
50 000 ECU за тригодишен период между 19 август 1992 г. и 5 март 1996 г., ако към момента на предоставяне помощта е отговаряла на разпоредбите на Насоките от 1992 г.;
б)
100 000 ECU/EUR за тригодишен период между 6 март 1996 г. и 1 февруари 2001 г., ако към момента на предоставяне помощта е отговаряла на приложимите разпоредби на Известието от 1996 г.;
в)
100 000 EUR за тригодишен период между 2 февруари 2001 г. и 31 декември 2005 г., ако към момента на предоставяне помощта е отговаряла на приложимите разпоредби на Регламент (ЕО) № 69/2001.
(80)
Най-накрая, в корабостроителния сектор правилото „de minimis“ се прилага едва от влизането в сила на Регламент (ЕО) № 69/2001.
(81)
Следователно Комисията няма да счита за държавна помощ помощта, отпусната съгласно анализираните министерски решения, която не надвишава 100 000 EUR за получател и за тригодишен срок за периода 2 февруари 2001-30 юни 2007 г., ако към момента на отпускането помощта е отговаряла на съответните разпоредби на Регламент (ЕО) № 69/2001.
(82)
Другите аргументи, представени от гръцките органи за обосновка на липсата на държавна помощ, не могат да бъдат приети от Комисията поради следните причини, валидни във всеки случай, в който се цитират споменатите аргументи:
а)
като твърдят, че консолидирането на заема не води до високи разходи за публичните органи (вж. по-конкретно съображение 57, буква а) и съображение 58, буква а), гръцките органи признават, че операцията налага разходи за държавата или с други думи се използват държавни ресурси;
б)
до влизането в сила на Известието за прилагане на членове 87 и 88 от Договора за създаване на Европейската общност по отношение на държавните помощи под формата на гаранции (32) (наричано по-долу „Известие от 2000 г.“), се приема, че всички гаранции включват елемент на държавна помощ (вж. съображение 105, буква а)); в Известието от 2000 г. се посочва, че може да се приеме, че дадена гаранция не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, когато получателите не са заемополучатели във финансово затруднение и по принцип биха могли да получат заем при пазарни условия от финансовите пазари без намеса от страна на държавата, гаранцията е свързана с конкретна финансова транзакция, отнася се за фиксирана максимална сума, не покрива повече от 80 % от неизплатения заем или друго финансово задължение (с изключение на облигации или подобни инструменти), не е с неограничен срок, условията на схемата са основани на реалистична оценка на риска, така че премиите, изплащани от предприятията получатели, я превръщат с голяма вероятност в самофинансираща се схема, схемата предвижда условията, при които да се предоставят бъдещите гаранции, и цялостното финансиране по схемата да подлежи на преглед поне веднъж годишно, а премиите да покриват както обичайните рискове, свързани с предоставянето на гаранция, така и административните разходи по схемата, включително когато държавата предоставя първоначален капитал за стартиране на схемата, обичайна възвращаемост на този капитал; гръцките органи обаче не представиха документация, която да доказва приложимостта на този сценарий в настоящия случай;
в)
по отношение на конкуренцията предоставянето на гратисни периоди (вж. съображение 57, буква д) и съображение 58, буква е) не представлява единствено преструктуриране на погасяването в течение на времето, тъй като намалява сумата, която подлежи на погасяване към определен момент, и следователно осигурява временно финансово облекчение за получателя;
г)
дори ако, както твърдят гръцките органи, сметката, създадена съгласно Закон № 128/75 и използвана за финансиране на лихвените субсидии (вж. съображение 57, буква г), съображение 58, буква д) и съображение 59, буква е), не е част от бюджета на гръцката държава, тя все пак представлява държавен ресурс (33);
д)
предоставянето на лихвени субсидии по заеми дава предимство на предприятията получатели, дори и ако във въпросната държава лихвените проценти са високи;
е)
освобождаването на предоставените с цел получаване на гаранцията обезпечения (вж. съображение 57, буква ж), макар че може да не включва преки разходи за гръцката държава съгласно Министерско решение № 2071670/11297, съдържа елемент на помощ, тъй като чрез осигуряване на тази възможност държавата не само предлага на предприятията получатели възможността да ползват капитал, а и ги освобождава от една от предпоставките за получаване на гаранция от нея;
ж)
фактът, че лихвените проценти са били високи в Гърция (вж. съображение 57, буква г) не означава липса на помощ в смисъл, че независимо от икономическия контекст, в който е извършено преструктурирането с лихвени субсидии, отпускането на помощта само по себе си оказва въздействие на облекчаване на получателите от тежест, която обичайно трябва да поемат при упражняване на дейността си.
(83)
С оглед на всички тези елементи Комисията може да заключи единствено, че мерките за помощ, които не попадат в приложното поле и не изпълняват предпоставките за отпускане на помощ „de minimis“ по съображения 68-81, действително попадат в приложното поле на член 107, параграф 1 от Договора.
V.II. СЪВМЕСТИМОСТ НА ПОМОЩТА
(84)
Въпреки това в ситуациите, предвидени в член 107, параграфи 2 и 3 от Договора, някои видове помощ могат да бъдат счетени за съвместими с вътрешния пазар чрез дерогация.
(85)
В разглеждания случай е необходимо да се проучи в контекста на всяка открита процедура, кое освобождаване може да е приложимо във всеки от засегнатите сектори (като се прави разграничение между селскостопанския сектор и другите сектори).
V.II.1 ПОМОЩ ЗА ДЕПАРТАМЕНТИТЕ КАСТОРИЯ И ЕВБЕЯ, РАЗГЛЕДАНА ПРИ ОТКРИВАНЕТО НА ПЪРВАТА ПРОЦЕДУРА
а) Селскостопански сектор
(86)
С оглед на естеството на отпуснатата помощ единственото освобождаване, на което може да се разчита, за да се докаже съвместимостта на помощта с вътрешния пазар, е предвиденото в член 107, параграф 3, буква в) от Договора, съгласно което помощите, които имат за цел да улеснят развитието на някои икономически дейности или на някои икономически региони, доколкото тези помощи не засягат по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес, могат да се приемат за съвместими с вътрешния пазар.
(87)
Тъй като за въпросната помощ не е постъпило уведомление, за да бъде приложимо това освобождаване е много важно тя да отговаря на правилата за държавна помощ, приложими към момента на отпускането на помощта. Според информацията, предоставена от гръцките органи, въпросната схема действа от 30 юни 1993 г. до 30 юни 2003 г. Съвместимостта на въпросната схема с вътрешния пазар следователно ще бъде проучена с оглед на правилата за държавна помощ, приложими през този период.
(88)
Една от причините, въз основа на които Комисията взе решение да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора, е, че помощта изглежда е била предназначена за предприятия в затруднение. В тази връзка гръцките органи посочват в писмото си от 9 август 2004 г., че критерият „жизнеспособност след преструктуриране“ няма абсолютно никакво отражение върху цялостната оценка на жизнеспособността на предприятието, извършена от кредитната институция, тъй като решението относно допустимостта за преструктуриране е взето непосредствено след проучването на жизнеспособността. Този аргумент бе повторен в писмата от 15 и 29 март 2011 г. (вж. съображение 61).
(89)
Комисията счита, че това обяснение не позволява да се изключи възможността помощта да е била отпусната на предприятия в затруднение, тъй като дори решението относно допустимостта за преструктуриране да е взето непосредствено след проучването на жизнеспособността, както твърдят гръцките органи, самото проучване е било съсредоточено върху перспективите за жизнеспособност на получателите след преструктурирането. Това означава, че е възможно кандидатите да са били в затруднение към момента на проучването, но въпреки това да са били допуснати до схемата, тъй като институцията, извършваща проучването, е прогнозирала евентуално връщане към жизнеспособност след преструктурирането на дълга (Комисията подчерта това доказателство и в съображение 23 от решението си за откриване на процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора, тъй като в преамбюла на Министерско решение № 2045909/7931/0025 се посочва нуждата от подпомагане на предприятия, които изпитват затруднения, свързани с паричните потоци, в департаментите Кастория и Евбея).
и) Правила, приложими към помощта за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение по време на въпросния период
I. От 1 октомври 1993 г. до 31 декември 1997 г.
(90)
Помощта за фирми в затруднение се регулира с редица правила. Към момента на влизане в сила на Министерско решение № 69836/B1461 политиката на Комисията бе да приема, че този вид помощ в селскостопанския сектор е оперативна помощ, която може да бъде счетена за съвместима с вътрешния пазар единствено ако са изпълнени следните три условия:
а)
такава помощ трябваше да засяга финансовите разходи по заеми, сключени за финансиране на вече осъществени инвестиции;
б)
кумулираният еквивалент на помощта за всички помощи, предоставени при отпускането на заема, и въпросната помощ не можеше да надвишава процента, допускан по принцип от Комисията, т.е.:
i)
за инвестиции в първично селскостопанско производство: 35 % или 75 % за необлагодетелствани райони по смисъла на Директива 75/268/ЕИО
ii)
за инвестиции в преработка и търговия със селскостопански продукти: 55 % или 75 % в регионите по цел 1 за проекти, които отговарят на секторните програми или на една от целите на член 1 от Регламент (ЕИО) № 866/90 (34), и 35 % (или 50 % в регионите по цел 1) за други проекти, които не са изключени въз основа на критериите за подбор по точка 2 от приложението към Решение 90/342/ЕИО на Комисията от 7 юни 1990 г. относно установяването на критерии за подбор, приложими към инвестиции за подобряване на условията на преработка и продажба на земеделските и горските продукти (35) (или Решение 94/173/ЕО на Комисията (36), което го замени).
в)
въпросната помощ можеше да бъде платена единствено след промени на лихвените проценти за новите сключени заеми, така че да се вземат предвид вариациите в лихвените проценти (в такива случаи размерът на помощта е трябвало да бъде по-малък от или равен на разликата в лихвените проценти върху новите заеми) или е трябвало да засяга земеделски стопанства, които дават гаранция за жизнеспособност, особено когато финансовата тежест, произтичаща от съществуващи заеми, е заплашвала жизнеспособността на стопанствата или ги е излагала на риск от несъстоятелност.
(91)
С писмото си от 9 август 2004 г. гръцките органи заявяват, че Решение № 69836/B1451 и неговите последващи изменения засягат предприятията за преработка като цяло и не посочват конкретно предприятията за преработка в селското стопанство, които са обхванати от Регламенти (ЕИО) № 866/90, (ЕО) № 951/97 и (ЕО) № 1257/1999, че цяла Гърция е регион по цел 1 и че предприятията, които са инвестирали и следователно са получили помощ от Министерство на развитие на селските райони и храните, не са могли да се възползват от преструктуриране на дълга, тъй като това не е било предвидено. Освен това те добавят, че по отношение на общия еквивалент на помощта за преструктурирането, в повечето случаи са отпуснати единствено малки суми и че преструктурирането е свързано с предходни заеми и следователно с инвестиции, които вече са направени.
(92)
Преди всичко обясненията, представени от гръцките органи, не са достатъчни, за да позволят на Комисията да изключи възможността някои предприятия за преработка в селското стопанство да са получили помощ по Министерско решение № 69836/B1451 и последващите му изменения, защото фактът, че не се посочват конкретно гореспоменатите предприятия, не сочи непременно, че те не са принадлежали на общата категория от предприятия за преработка (промишлени предприятия), които попадат в приложното поле на решението.
(93)
По отношение на съответствието с условията, посочени в съображение 90, Комисията установява, че Решение № 69836/B1451 и неговите последващи изменения засяга преструктурирането на заеми за инвестиции или за оборотен капитал.
(94)
По отношение на преструктурирането на инвестиционни заеми въз основа на информацията, предоставена от гръцките органи, Комисията установява, че е изпълнено условието, посочено в съображение 90, буква а), тъй като тези заеми засягат вече осъществени инвестиции.
(95)
Комисията установи също, че е изпълнено и второто алтернативно условие, посочено в съображение 90, буква в), тъй като предприятията получатели трябва да бъдат считани за жизнеспособни след преструктуриране въз основа на оценка, извършена от финансовите институции.
(96)
Информацията на разположение на Комисията обаче не е достатъчна, за да премахне съмненията, че е изпълнено условието, посочено в съображение 90, буква б), тъй като гръцките органи обясняват в писмото си от 9 август 2004 г., че предприятията, ангажирани в преработката и търговията със селскостопански продукти, са обхванати inter alia от разпоредбите на Регламенти (ЕИО) № 866/90 и (ЕО) № 951/97 и че тези регламенти се прилагат съобразно съдържащите се в тях разпоредби, което означава, че помощта може вече да е отпусната с максималния интензитет, предвиден в гореспоменатите регламенти (75 % за региони по цел 1, което се отнася до цяла Гърция), и че е възможно в резултат на натрупване на помощта въпросната схема да е довела до надвишаване на предвидения интензитет.
(97)
По отношение на преструктурирането на заеми за оборотен капитал не е имало възможност за прилагане на схемата в съответствие с всички условия, предвидени в съображение 90, тъй като първото условие (буква а) ясно посочва, че заемите трябва да бъдат свързани с инвестиции.
II. От 1 януари 1998 г. до 30 юни 2000 г.
(98)
През 1997 г. условията, заложени в съображение 90, бяха заменени с условията от Съобщение на Комисията - Насоки на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (наричани по-долу „Насоки от 1997 г.“) (37). Точка 4.4 от гореспоменатите Насоки гласи, че „По отношение на селскостопанския сектор тези Насоки ще влязат в сила на 1 януари 1998 г. по отношение на новите държавни помощи. За съществуващите помощи влизането в сила ще бъде на същата дата или, в случай че Комисията е открила процедура съгласно член 93, параграф 2 от Договора [за ЕО] срещу една или повече държави-членки в този контекст, след като Комисията приеме окончателно решение по отношение на засегнатата държава-членка (държави-членки) съгласно член 93, параграф 2 от Договора [за ЕО].“
(99)
Насоките от 1997 г., съвсем нови за селскостопанския сектор, предвиждат inter alia:
а)
помощ за оздравяване: мерки за ликвидност, оправдани от сериозни социални затруднения и състоящи се от гаранции за заеми или заеми с обичайни търговски лихвени проценти, ограничени до размера, необходим за поддържане на функционирането на предприятието (например за покриване на разходите за надници и заплати и текущи доставки), изплащани единствено за периода, необходим за изготвяне на необходимите и реалистични мерки за възстановяване, и без неблагоприятно отражение върху положението в промишления и селскостопанския сектор в други държави-членки;
б)
помощ за преструктуриране: отпускането на помощ, свързана с план за преструктуриране, предвиждащ намаляване на капацитета или окончателно затваряне на производствени мощности, при наличието на структурен свръхкапацитет в сектора (намаляването на капацитета трябва да бъде в допълнение към всяко друго намаление, приложимо при липсата на помощ за преструктуриране), като единственото освобождаване от това условие е в случаите, когато, взети в своята съвкупност, решенията, приети в полза на всички получатели през всеки последователен 12-месечен период, не включват количество на продукта, което надвишава определен процент от общото годишно производство на този продукт в държавата (3 % за целевите мерки за определена категория продукти или оператори и 1,5 % за нецелевите мерки).
(100)
На държавите-членки е позволено да искат прилагането на тези селскостопански разпоредби вместо разпоредбите от Насоките от 1997 г. за сектори, различни от селското стопанство (строги условия, приложими в тези сектори, и по-специално по отношение на плана за преструктуриране и приноса на получателя за преструктурирането - вж. съображения 109-121 от раздел б) по-долу, „Неселскостопански сектор“).
(101)
В писмото си от 9 август 2004 г. гръцките органи не предоставиха информация, която да позволи на Комисията да установи, че схемата за помощ е адаптирана, за да бъде приведена в съответствие с тези разпоредби, и че следователно помощта, отпусната през въпросния период, е отпусната в съответствие със съответните условия, заложени в Насоките от 1997 г., което означава или описаните в съображение 99, буква б) по-горе условия, или условията, заложени за секторите, различни от селското стопанство (представяне на план за преструктуриране за възстановяване на жизнеспособността въз основа на реалистични хипотези в разумни времеви рамки, смекчаване на въздействието върху конкурентите, спазване на принципа за еднократност на помощта („един път - последен път“), намаляване на капацитета при структурен свръхкапацитет в засегнатия сектор и помощ, пропорционална на разходите и ползите от преструктурирането, като се покриват и социалните разходи по преструктурирането).
III. От 1 юли 2000 г. до 30 юни 2003 г.
(102)
На 9 октомври 1999 г. Насоките от 1997 г. бяха заменени от Насоки на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (наричани по-долу „Насоки от 1999 г.“) (38). Точка 6.3 от Насоките от 1999 г. гласи, че „държавите-членки трябва да адаптират своите съществуващи схеми за помощ за оздравяване и преструктуриране, които се очаква да останат в действие след 30 юни 2000 г., с цел да ги приведат в съответствие с Насоките […] след тази дата.“ Освен това „за да може да се осъществи мониторинг от страна на Комисията върху процеса на адаптиране, държавите-членки трябва да ѝ предадат списък с всички такива схеми преди 31 декември 1999 г. След това, и във всеки случай преди 30 юни 2000 г., те трябва да изпратят на Комисията достатъчно информация, за да ѝ дадат възможност да провери дали схемите действително са изменени в съответствие с Насоките.“
(103)
Насоките от 1999 г. също включват специфичен раздел за преструктуриране на предприятия в затруднение в селскостопанския сектор. В сравнение с Насоките от 1997 г. този раздел дава определение на структурен свръхкапацитет в сектора, ограничава освобождаването, посочено в съображение 99, буква б), до предприятията в първичния сектор (което води до автоматичното изискване за намаляване на капацитета в подсектора на преработката и търговията със селскостопански продукти) и въвежда условието за еднократност („един път - последен път“), което означава, че помощта за преструктуриране може да бъде отпусната само веднъж.
(104)
В писмото си от 9 август 2004 г. гръцките органи не представиха информация, която да позволи на Комисията да установи, че схемата за помощ е адаптирана, за да бъде приведена в съответствие с тези разпоредби, и че следователно помощта, отпусната по време на въпросния период, е отпусната в съответствие със съответните условия, заложени в Насоките от 1999 г., с други думи след представяне на план за преструктуриране, който води до затварянето на капацитет при структурен свръхкапацитет, като при необходимост се прилага ограниченото освобождаване, посочено в съображение 103, и въз основа на принципа за еднократност („един път - последен път“).
ii) Гаранции
(105)
Друг фактор за решението на Комисията за откриване на процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора, е въпросът за съвместимостта на евентуалната помощ, предоставена под формата на гаранции. Гръцките органи представиха редица коментари в писмото си от 9 август 2004 г. (вж. съображение 57, букви в) и ж)). Комисията обаче счита, че е необходимо да се отбележи следното във връзка с тези коментари:
а)
по отношение на буква в) фактът, че предоставянето на гаранция подлежи на строги условия сам по себе си не изключва съществуването на държавна помощ - напротив, правилата, които се прилагат по време на действието на въпросната схема, както е посочено в писмата до държавите-членки реф. № SG(89) D/4328 от 5 април 1989 г. и SG(89) D/12772 от 12 октомври 1989 г. и точка 38 от Съобщение на Комисията до държавите-членки относно прилагането на членове 92 и 93 от Договора за ЕИО и член 5 от Директива 80/723/ЕИО на Комисията по отношение на публичните предприятия в производствения сектор (39), ясно гласят, че „… всички гаранции, дадени от държавата пряко или, чрез делегиране, посредством финансови институции, [попадат] в приложното поле на член 92, параграф 1 от Договора за ЕИО“, и налагат прилагането на условия, които могат да включват обявяването на предприятието в несъстоятелност. Макар да е вярно, че гореспоменатите писма бяха заменени през 2000 г. от Известие на Комисията за прилагане на членове 87 и 88 от Договора за създаване на Европейската общност по отношение на държавните помощи под формата на гаранции, в което са заложени условията, позволяващи да бъде изключено съществуването на държавна помощ, никаква част от информацията, представена в писмото на гръцките органи от 9 август 2004 г., не сочи, че гаранциите са предоставени при тези условия;
б)
дори ако гръцките органи бяха предоставили информацията, имаща за цел да покаже, че предоставените гаранции изпълняват условията за изключване на наличието на държавна помощ, Комисията не би могла да приеме обосновката, тъй като, например, освобождаването се прилага единствено ако предприятията получатели не са във финансово затруднение;
в)
по отношение на буква ж) фактът, че гаранцията не покрива някои разходи, по никакъв начин не сочи, че са изпълнени всички условия, при които помощта, свързана с предоставянето на гаранция, може да се счита за съвместима с вътрешния пазар; още повече трябва да се признае, че никоя част от останалата информация, представена от гръцките органи с писмото им от 9 август 2004 г., не сочи, че са изпълнени условията.
(106)
След тези разяснения Комисията следователно счита, че по време на действието на въпросната схема гаранциите са представлявали част от пакет инструменти за отпускане на помощ за предприятия в затруднение и че в резултат на това тяхната съвместимост е свързана с процеса на преструктуриране като цяло, за който, както подробно бе посочено в анализа на съображения 94-104, гръцките органи не са предоставили достатъчно информация, за да премахнат съмненията, изразени от Комисията при откриването на процедурата, предвидена по член 108, параграф 2 от Договора (тези констатации по отношение на гаранциите са валидни както по отношение на трите процедури, посочени в настоящото решение, така и по отношение на всички упоменати сектори, с изключение на гаранциите, предвидени в Министерско решение № 2/82257/0025 от 18 декември 2000 г., които, с оглед на използвания критерий за жизнеспособност - жизнеспособност преди преструктурирането на дълга - ще бъдат проучени отделно).
(107)
Никой от другите аргументи, изложени от гръцките органи в писмото от 9 август 2004 г. (приложен лихвен процент, въпроса с евентуалното съществуване на допълнителни разходи, произтичащи от министерските решения, които представляват неразделна част от правното основание за схемата, честота на изчисляване на лихвата), не съдържат елемент, който да промени позицията на Комисията, както е представена по-горе.
(108)
Тъй като информацията, представена от гръцките органи, не премахва съмненията, изразени от Комисията при откриването на процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора, Комисията може единствено да стигне до заключението, че въпросната схема е несъвместима с общия пазар.
б) Неселскостопански сектор
(109)
Както и при селскостопанския сектор, Комисията трябваше да проучи въпросната помощ с оглед на правилата, приложими по отношение на помощта за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение.
(110)
Към момента на влизане в сила на Министерско постановление № 69836/B1461, т.е. 1 октомври 1993 г., въпросните правила са били заложени в Осмия доклад за политиката в областта на конкуренцията, и по-специално в точки 177, 227 и 228 от него.
(111)
В точка 177 от доклада се посочва, че макар и да има нужда от мерки за оздравяване с цел да бъде осигурена глътка въздух, като през това време бъдат разработени по-дългосрочни решения за затрудненията на дружеството, тези мерки не следва да възпрепятстват необходимото намаляване на капацитета и следователно следва да бъдат ограничени до случаите, при които са необходими за справяне с належащи социални проблеми.
(112)
В точка 227 от доклада се посочва, че помощта за оздравяване може да бъде обоснована съгласно Договора, когато е свързана с преструктуриране, имащо за цел да възстанови дългосрочната жизнеспособност на предприятието и/или засегнатите региони, и когато се прилага достатъчно целенасочено по отношение на даден регион или отрасъл, за да може да бъде оценено нейното въздействие.
(113)
В точка 228 от доклада се разяснява допълнително позицията на Комисията по отношение на помощта за оздравяване и се дефинира помощта за преструктуриране.
(114)
Помощта за оздравяване трябва:
а)
да се състои от мерки за ликвидност под формата на гаранции за заеми или заеми с обичайни търговски лихвени проценти;
б)
да бъде ограничена до размера, необходим, за поддържане на функционирането на предприятието и за покриване на разходите за надници и заплати и текущи доставки;
в)
да се изплаща единствено за периода, необходим (най-общо шест месеца) за изготвяне на необходимите и реалистични мерки за възстановяване;
г)
да бъде обоснована въз основа на сериозни социални затруднения, като поддържането на функционирането на предприятието не трябва да има неблагоприятно въздействие върху положението в промишления сектор в други държави-членки.
(115)
Помощта за преструктуриране трябва също да е обвързана строго с прилагането на добра програма за преструктуриране и/или преобразуване и надлежно и ефективно да служи за възстановяване на жизнеспособността на засегнатото производство, интензитетът и размерът на помощта трябва да бъдат ограничени до строгия минимум за поддържане на предприятието по време на неизбежния преходен период преди такава програма да започне да действа, което означава, че съответният период на помощта трябва да бъде ограничен и подкрепата да бъде постепенно намалявана.
(116)
Тези условия бяха заменени от Насоките на Общността от 1994 г. за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (40), които влязоха в сила на 23 декември 1994 г. (наричани по-долу „Насоките от 1994 г.“), и впоследствие от Насоките от 1997 г., които влязоха в сила на 1 януари 1998 г., а на по-късен етап от Насоките от 1999 г., които се прилагат от 1 юли, като вземат предвид периода на адаптиране, даден на държавите-членки по отношение на схемите за помощ (вж. съображения 98 и 102).
(117)
Насоките от 1994 г. потвърждават политиката на Комисията по отношение на помощта за оздравяване (вж. съображение 114) и определят по-подробно съдържанието и отраженията на плановете за преструктуриране, които следва да бъдат представени (перспектива за възстановяване на жизнеспособността въз основа на реалистични хипотези в рамките на разумни срокове, смекчаване на въздействието върху конкурентите, спазване на принципа за еднократност, намаляване на капацитета в случай на структурен свръхкапацитет във въпросния сектор и помощ, пропорционална на разходите и ползите от преструктурирането, като се покриват и социалните разходи по преструктурирането).
(118)
В сферата на неселскостопанските сектори Насоките от 1997 г., които произтичат от редовния преглед на политиката на Комисията в областта на оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение, потвърждават съдържанието на Насоките от 1994 г.
(119)
В Насоките от 1999 г. се прилагат по-строги условия по отношение на отпускането на помощ за оздравяване чрез въвеждането на установена времева рамка за представяне на план за преструктуриране. По отношение на преструктурирането Насоките са далеч по-рестриктивни по отношение на малките и средните предприятия и предвиждат възможността за задължително намаляване на капацитета, дори и при липсата на структурен свръхкапацитет в сектора.
(120)
Тъй като обясненията, представени от гръцките органи в писмото им от 9 август 2004 г., са валидни както по отношение на селскостопанския, така и по отношение на неселскостопанския сектор, Комисията може само да стигне до заключението, както вече е направила по отношение на селскостопанския сектор, че информацията, представена от гръцките органи, не позволява на Комисията да установи, че са изпълнени различните условия, заложени в Насоките от 1994 г., 1997 г. и 1999 г. (например, нищо не показва, че предприятията получатели са представили план за преструктуриране, който включва необходимите компенсаторни мерки). Тази констатация е валидна и по отношение на съответствието с разпоредбите, заложени в Осмия доклад за политиката в областта на конкуренцията.
(121)
При липсата на доказателства за съответствието с горепосочените разпоредби, Комисията не може да установи, че помощта е отпусната след представяне на план за преструктуриране, който включва всички елементи, изисквани съгласно различните правила, посочени по-горе (и по-специално перспективата за възстановяване на жизнеспособността въз основа на реалистични хипотези в рамките на разумни срокове, смекчаване на въздействията върху конкурентите, спазване на принципа за еднократност, намаляване на капацитета и помощ, пропорционална на разходите и ползите от преструктурирането, като се покриват и социалните разходи по преструктурирането). Следователно съмненията, които Комисията е изразила при откриването на процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора, остават валидни и Комисията може единствено да стигне до заключението, че въпросната схема е несъвместима с общия пазар.
V.II.2 ПОМОЩ ЗА ПРЕДПРИЯТИЯТА В ДЕПАРТАМЕНТИТЕ ФЛОРИНА И КИЛКИС, РАЗГЛЕДАНА ПРИ ОТКРИВАНЕТО НА ВТОРАТА ПРОЦЕДУРА
а) Селскостопански сектор
(122)
В писмото си от 18 август 2005 г. гръцките органи твърдят, че основното решение, уреждащо предоставянето на помощта (Министерско решение № 66336/B.1398/1993), засяга промишлените и занаятчийските предприятия и че никоя разпоредба от него не засяга селскостопанските предприятия.
(123)
Комисията взема предвид тази информация и затова смята за ненужно да разглежда въпросната схема с оглед на правилата, приложими по отношение на държавната помощ за селскостопанския сектор към момента на отпускане на помощта.
б) Неселскостопански сектор
(124)
Комисията, която към момента на откриване на процедурата считаше, че схемата е предназначена за предприятия в затруднение, тъй като Министерско решение № 66336/B.1398/1993 гласи, че предприятията трябва да бъдат жизнеспособни след преструктуриране (което само по себе си не изключва възможността предприятията да бъдат в затруднение при приемането им по схемата), трябва да анализира съвместимостта на въпросната помощ с оглед на правилата за помощта за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение, приложими към момента на отпускане на помощта.
(125)
Правилата за помощ за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение, приложими към момента на отпускане на въпросната помощ, в хронологичен ред са разпоредбите, заложени в точки 177, 227 и 228 от Осмия доклад за политиката в областта на конкуренцията, Насоките от 1994 г. и Насоките от 1997 г.
(126)
По отношение на съответствието с разпоредбите от точки 177, 227 и 228 от Осмия доклад за политиката в областта на конкуренцията и Насоките от 1994 г., 1997 г. и 1999 г. обясненията, представени от гръцките органи в писмото им от 18 август 2005 г., са идентични с обясненията, изтъкнати като обосновка на отпускането на помощта в департаментите Кастория и Евбея (аргументите на гръцките органи, посочени подробно в съображение 57, букви а)-е), са същите като представените в съображение 56, букви а)-д). Следователно анализът на Комисията в съображения 110-121 е валиден и при въпросния случай, което значи, че съмненията, изразени от Комисията при откриване на процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора, не са премахнати и Комисията може единствено да стигне до заключението, че въпросната схема е несъвместима с общия пазар.
(127)
В писмото си от 18 август 2005 г. гръцките органи се опитаха да обосноват въпросната помощ и въз основа на факта, че департаментите Флорина и Килкис граничат с бивша югославска република Македония и че местните предприятия са били силно засегнати в резултат от нестабилността и войната в региона.
(128)
Това позоваване на извънредни обстоятелства можеше да позволи прилагането на член 107, параграф 2, буква б) от Договора, съгласно който помощта за отстраняване на щети, причинени от природни бедствия или други извънредни събития, е съвместима с вътрешния пазар. Гръцките органи обаче не представиха доказателства за затрудненията, които според твърденията им предприятията в двата департамента са изпитвали, или за причинно-следствената връзка между тези затруднения и нестабилността в региона, причинена от събитията в Югославия. Освен това Комисията не разполага с информация, която да показва, че обстоятелствата, посочени от гръцките органи, са могли да оказват описаните въздействия през целия жизнен цикъл на схемата. Най-накрая Комисията се пита защо схемата се е прилагала единствено по отношение на някои сектори от икономиката в двата департамента, макар да е логично посочените обстоятелства да са засегнали всички местни предприятия, независимо от сектора.
(129)
С оглед на тези фактори Комисията не може да разбере как член 107, параграф 2, буква б) от Договора може да е приложим по отношение на въпросната схема за помощи. Следователно Комисията може единствено да стигне до заключението, че и в този случай въпросната схема е несъвместима с общия пазар.
V.II.3 ПОМОЩ В ДЕПАРТАМЕНТИТЕ РОДОПИ, ЕВРОС, КСАНТИ, ЛЕСБОС, САМОС, ХИОС И ДОДЕКАНЕЗИТЕ, РАЗГЛЕДАНА ПРИ ОТКРИВАНЕТО НА ТРЕТАТА ПРОЦЕДУРА
(130)
С оглед на факта, че Комисията е посочила в решението си за откриване на процедурата, че въз основа на наличната информация не може да се определи дали двете министерски решения от 1989 г. и последващите ги решения (описани подробно в съображения 50-52 по-горе) представляват независима схема за помощ или са неразделна част от цялостната система, анализирана в различните открити процедури, и като се има предвид, че писмото от 10 май 2006 г. от гръцките органи не представя обяснение в тази връзка, съвместимостта с вътрешния пазар на помощта, предвидена в разглежданите министерски решения, ще бъде оценена отделно. Гаранциите, предвидени в Министерско решение № 2/82257/0025 от 18 декември 2000 г. (вж. съображение 49), също ще бъдат разгледани отделно, тъй като последното предвижда, че предприятията получатели трябва да бъдат жизнеспособни, а не жизнеспособни след преструктуриране, както е при посочените по-горе случаи.
(131)
Във връзка с министерските решения, посочени в съображения 44-52, анализът ще се състои от две основни части - селскостопанска и неселскостопанска - както при схемите, разгледани при първите две процедури, но неселскостопанската част ще бъде разделена на няколко подчасти - промишлен, хотелиерски и занаятчийски сектори, от една страна, и корабния сектор, от друга страна. Въгледобивният сектор, който също бе разгледан при откриването на процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора, няма да бъде разгледан тук, тъй като гръцките органи обясняват в писмата си от 15 и 29 март 2011 г., че съответните добивни дейности засягат мрамор и каменодобив, което означава, че засегнатите предприятия попадат в обхвата на анализа на промишления сектор.
а) Селскостопански сектор
(132)
Комисията трябва да проучи схемата с оглед на правилата, приложими по отношение на държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение към момента на отпускането на помощта.
(133)
По отношение на селскостопанския сектор въпросните правила са предвидени в съображения 90 и 98-103. Като се има предвид, че действието на въпросната схема изтича на 31 декември 2005 г., Насоките на Общността от 2004 г. относно държавната помощ за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (41) (наричани по-долу: „Насоки от 2004 г.“) следва да бъдат добавени към списъка с приложими разпоредби; Насоките от 2004 г. влизат в сила на 10 октомври 2004 г., като въвеждат по-строги условия от установените в Насоките от 1999 г. (а именно като потвърждават, че приносът на получателя по отношение на преструктурирането трябва да бъде реален и да не включва помощ). Освен това с оглед на естеството на получателите (промишлени животновъдни предприятия и млекопроизводителни стопанства) са налице основания да се счита, че схемата вероятно е обхващала както първично производство (само животновъдство), така и преработка/търговия (като стопанства с линия за преработка на място).
(134)
По отношение на съответствието със самите условия Комисията установи, че Министерско решение № 1648/B22 от 13 януари 1994 г. и неговите последващи изменения предвиждат преструктуриране на заеми, които могат да се използват за инвестиции или оборотен капитал.
(135)
По отношение на преструктурирането на заеми, свързани с инвестиции, в писмото си от 10 май 2006 г. гръцките органи не представят информация, която да позволи на Комисията да потвърди, че преструктурираните заеми действително са свързани с вече осъществени инвестиции. Вследствие на това Комисията не може да установи, че е изпълнено условието, предвидено в съображение 90, буква а).
(136)
По подобен начин Комисията не може въз основа на наличната информация да стигне без всякакво съмнение до заключението, че е налице пълно съответствие с условието, предвидено в съображение 90, буква б), тъй като в писмото си от 10 май 2006 г. Гърция не е представила подробности в тази връзка.
(137)
По отношение на изискването, заложено в съображение 90, буква в), Комисията установи, че е налице втората алтернатива, тъй като предприятията получатели е трябвало да бъдат жизнеспособни след преструктурирането въз основа на оценка, извършена от банките.
(138)
По отношение на преструктурирането на заеми, използвани за оборотен капитал, не е имало възможност за прилагане на въпросната схема в съответствие с всички условия, предвидени в съображение 90, тъй като в първото условие (буква а) изрично се посочва, че заемите трябва да бъдат свързани с инвестиции.
(139)
Във връзка с помощта, отпусната от 1 януари 1998 г. до датата на приложимост на Насоките от 2004 г., извършеният в съображения 98-104 анализ също се прилага по същество в настоящия случай, тъй като в писмото си от 10 май 2006 г. Гърция не представи информация, която да позволи на Комисията да потвърди, че с оглед на получаването на въпросната помощ е бил представен план за преструктуриране, включващ и задължителния принос.
(140)
Най-накрая по отношение на помощта, отпусната от датата на прилагане на Насоките от 2004 г. Комисията може само да отбележи, че в писмото си от 10 май 2006 г. Гърция не представи факти, които да позволят на Комисията да потвърди, че с оглед на получаването на въпросната помощ е бил представен план за преструктуриране, включващ и задължителния принос. Следователно Комисията не е в състояние да премахне всички съмнения, изразени при откриването на процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора, и затова е принудена да стигне до заключението, че въпросната схема е несъвместима с общия пазар.
(141)
В писмото си от 10 май 2006 г. гръцките органи се стремят да обосноват въпросната помощ с войната в съседни региони. Гърция изрази становището, че поради ситуацията помощта отговаря на изискванията за освобождаване по член 107, параграф 3, букви а) и в) от Договора (вж. съображение 59, буква а).
(142)
Комисията не може да приеме този аргумент поради няколко причини:
а)
от регулаторна гледна точка наличието на конфликт се приема за извънредно събитие, което може да попадне само в приложното поле на член 107, параграф 2, буква б) от Договора, според който помощта, предназначена за отстраняване на щети, причинени от природни бедствия или други извънредни събития, е съвместима с вътрешния пазар;
б)
в селскостопанския сектор съвместимостта на мерките за помощ се оценява с оглед на изключението, предвидено в член 107, параграф 3, буква в) от Договора, в който е заложено, че помощите, които имат за цел да улеснят развитието на някои икономически дейности или на някои икономически региони, доколкото тези помощи не засягат по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес, могат да се считат за съвместими с вътрешния пазар, а не с оглед на изключението, предвидено в член 107, параграф 3, буква а) от Договора, което предвижда, че помощите за насърчаване на икономическото развитие на региони, където жизненото равнище е необичайно ниско или където има високо равнище на непълна заетост, както и на регионите, посочени в член 349 (42), като се вземе предвид структурната, икономическата и социалната ситуация в тях, могат да се приемат за съвместими с вътрешния пазар;
в)
за прилагането на тази дерогация е било необходимо помощта да бъде отпусната съобразно с правилата, уреждащи помощите за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение, а по-горе вече бе показано, че случаят не е такъв.
(143)
Комисията не е в състояние да потвърди приложимостта на член 107, параграф 2, буква б) от Договора поради следните основания:
а)
в писмото си от 10 май 2006 г. Гърция правилно посочи, че общият БВП и този на глава от населението в засегнатите департаменти е бил много нисък в сравнение с други региони в държавата през периода, обхванат от схемата, но заяви и това, че БВП е отбелязал известен растеж през същия период, което сочи, че войната в съседните региони не е оказала катастрофално въздействие върху икономиката на засегнатите територии;
б)
както показва описанието на правното основание на схемата, някои промени са въведени в схемата почти десет години след края на военните действия в съседните региони; следователно не може да се приеме, че Гърция е била принудена да сe намеси поради войната в граничните райони и че в резултат на това е налице причинно-следствена връзка между нея и затрудненията на предприятията (един пример е достатъчен, за да илюстрира тази забележка: Министерско решение № 2/64046/0025/2003 от 28 януари 2004 г., посочено в съображение 48, обхваща заемите, които са могли да теглят промишлени предприятия - с други думи евентуално промишлени животновъдни предприятия - до 31 декември 2004 г.).
(144)
По отношение на другите мнения, представени от гръцките органи в писмото им от 10 май 2006 г., Комисията подчертава следното (тези коментари, с изключение на буква б), се отнасят и до всички други сектори, посочени в откритата процедура):
а)
проблеми като липсата на динамика на местните пазари или спад в търсенето не могат да бъдат решени с отпускането на помощи на предприятия в затруднение без преструктуриране. Структурните мерки са по-подходящо средство за подкрепа;
б)
делът на производството на месо в засегнатите департаменти от общото производство в Гърция няма никаква връзка с риска от нарушаване на конкуренцията, който произтича от помощта, отпусната извън установената регулаторна рамка (в настоящия случай помощта, отпусната на предприятия в затруднение без план за преструктуриране); съгласно съдебната практика на Съда, когато финансовата помощ, отпусната от държава-членка, укрепва позицията на предприятие в сравнение с неговите конкуренти (което се наблюдава по същество в настоящия случай), тази помощ може да създаде конкурентно предимство пред другите предприятия, които не се възползват от такава подкрепа (43);
в)
въпросът с жизнеспособността на предприятията по смисъла на двете министерски решения, издадени през 1989 г., ще бъде разгледан по-нататък в настоящото решение;
г)
аргументът, според който сметката, създадена по Закон № 128/75, не представлява държавен ресурс, е разгледан в съображение 82, буква г).
(145)
С оглед на тези съображения Комисията е принудена да стигне до заключението, че въпросната схема е несъвместима с вътрешния пазар.
б) Промишлен, занаятчийски и хотелиерски сектор
(146)
Комисията трябва да проучи въпросната схема с оглед на правилата, уреждащи помощта за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение.
(147)
Както в случая на помощта, посочена в първите две процедури, правилата, приложими по отношение на оздравяването и преструктурирането на предприятия в затруднение към момента на отпускането на въпросната помощ, в хронологичен ред са точки 177, 227 и 228 от Осмия доклад за политиката в областта на конкуренцията и Насоките от 1994 г., 1997 г. и 1999 г. Тъй като в разглеждания случай режимът изтича на 31 декември 2005 г. в някои департаменти, към списъка трябва да се добавят Насоките от 2004 г.
(148)
Информацията, изпратена от гръцките органи в писмото им от 10 май 2006 г. и изложена в съображение 59, не включва подробности по отношение на съответствието с правилата, уреждащи оздравяването и преструктурирането на предприятия в затруднение. Следователно Комисията не е в състояние да потвърди дали е налице съответствие с точки 177, 227 и 228 от Осмия доклад за политиката в областта на конкуренцията и Насоките от 1994 г., 1997 г., 1999 г. и 2004 г.
(149)
Следователно Комисията не е в състояние да премахне всички съмнения, изразени при откриването на процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора, и затова е принудена да стигне до заключението, че въпросната схема е несъвместима с общия пазар.
в) Корабен сектор
(150)
Съвместимостта на въпросната схема с вътрешния пазар ще бъде оценена от две гледни точки, като се вземе предвид факта, че терминът „корабен сектор“ обхваща както корабостроене, така и транспорт с кораби.
(151)
Комисията трябва да проучи въпросната схема с оглед на правилата, уреждащи помощта за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение.
(152)
По отношение на корабостроенето правилата, приложими по отношение на оздравяването и преструктурирането на предприятия в затруднение след влизането в сила на Министерско решение № 1648/B.22 от 13 януари 1994 г., са следните:
а)
до 31 декември 1998 г.: Директива 90/684/ЕИО на Съвета от 21 декември 1990 г. относно помощите в областта на корабостроенето (44);
б)
от 1 януари 1999 г. до 31 декември 2003 г.: Регламент (ЕО) № 1540/98 на Съвета от 29 юни 1998 г. за установяване на нови правила за помощ за корабостроенето (45);
в)
от 1 януари 2004 г.: Рамка за държавната помощ за корабостроенето (46).
(153)
В писмото си от 10 май 2006 г. гръцките органи не представиха информация, която би позволила на Комисията да установи, че въпросната схема за помощи е била прилагана съгласно правилата, приложими при оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение в този сектор. Следователно Комисията не е в състояние да разсее съмненията, изразени при откриването на процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора, и затова е принудена да стигне до заключението, че въпросната схема е несъвместима с вътрешния пазар.
(154)
По подобен начин във връзка с морския транспорт Комисията трябва да проучи въпросната схема с оглед на правилата, уреждащи помощта за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение.
(155)
От влизането в сила на Министерско решение № 1648/B.22 от 13 януари 1994 г. правилата, уреждащи оздравяването и преструктурирането на предприятия в затруднение в корабната индустрия, са и продължават да бъдат следните:
а)
финансови и данъчни мерки, отнасящи се до използването на кораби, вписани в регистъра на Общността (47);
б)
Насоките на Общността относно държавните помощи за морския транспорт от 1997 г. (48)
в)
Насоките на Общността относно държавните помощи за морския транспорт от 2004 г. (49)
(156)
В писмото си от 10 май 2006 г. гръцките органи отново не представиха информация, която би позволила на Комисията да установи, че въпросната схема за помощи е била прилагана съгласно правилата, приложими при оздравяването и преструктурирането на предприятия в затруднение в този сектор. Следователно Комисията не е в състояние да разсее съмненията, изразени при откриването на процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора, и затова е принудена да стигне до заключението, че въпросната схема е несъвместима с вътрешния пазар.
г) Помощ, отпусната в департаментите Лесбос, Самос, Хиос и Додеканезите, която е посочена и в третата процедура
(157)
В рамката на процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора, Комисията разгледа две хипотези, тъй като не разполагаше с достатъчно информация:
а)
помощта, предвидена в Министерско решение № 2041901 от 16 май 1989 г. и Министерско решение № 2078809 от 10 октомври 1989 г. и техните изменения, попада в обхвата на същата рамка, както установената съгласно решенията, посочени в съображения 44-48.
б)
помощта е била част от система за финансиране, която не е установена върху същите основи.
(158)
В писмото си от 10 май 2006 г. Гърция заяви, че двете министерски решения, издадени през 1989 г., предвиждат предприятията да бъдат жизнеспособни преди и след преструктуриране на дълговете им. Комисията не може да подкрепи това твърдение, тъй като след повторно проучване изглежда, че никое от двете въпросни решения не предвижда изискването предприятията да са жизнеспособни преди и след преструктурирането на дълговете. Следователно Комисията ще оцени съвместимостта на помощта, която попада в приложното поле на двете решения и техните изменения, като се основава не само върху двете хипотези, заложени в съображение 157, а и без да изключва - при втората хипотеза - че помощта може да е била отпусната на предприятия в затруднение.
(159)
По отношение на първата хипотеза, заложена в съображение 157, Комисията е принудена да установи, че ако двете министерски решения, издадени през 1989 г., и техните изменения попадат в същата рамка, както установената от министерските решения, посочени в съображения 44-48, анализът, извършен в съображения 146-149, остава валиден, обясненията, представени от Гърция в писмото ѝ от 10 май 2006 г., не премахват съмненията, изразени при откриването на процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора, и Комисията е принудена да стигне до заключението, че въпросната схема е несъвместима с вътрешния пазар.
(160)
Във връзка с втората хипотеза са разгледани два сценария: помощта е отпусната на предприятия в затруднение или помощта е отпусната на жизнеспособни предприятия.
(161)
При първия сценарий извършеният по съображения 146-149 анализ остава валиден, а обясненията, представени от Гърция в писмото ѝ от 10 май 2006 г., не премахват съмненията, изразени от Комисията при откриване на процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора, и затова Комисията е принудена да стигне до заключението, че въпросният режим е несъвместим с вътрешния пазар.
(162)
При втория сценарий Комисията също отбелязва, че обясненията на Гърция в писмата ѝ от 10 май 2006 г., 15 март 2011 г. и 29 март 2011 г. не позволяват на Комисията да установи дали оборотният капитал, използващ субсидирани заеми, е финансирал допустими инвестиции по смисъла на правилата на Съюза относно регионалната помощ (след влизането в сила на Министерско решение № 2041901 от 16 май 1989 г. приложимите правила са Съобщение на Комисията относно начина на прилагане на член 92, параграф 3, букви а) и в) по отношение на регионалната помощ (50), следвано от Насоките от 1998 г. относно националната регионална помощ (51)). Затова Комисията е принудена да стигне до заключението, че въпросната схема е несъвместима с вътрешния пазар.
(163)
В случай, че този оборотен капитал не е финансирал допустими инвестиции по смисъла на правилата на Съюза относно националната регионална помощ, Комисията трябва да провери дали помощта, отпусната за този капитал, която в такъв случай се квалифицира като оперативна помощ, може да бъде обявена за съвместима съгласно приложимите разпоредби на правилата на Съюза относно националната регионална помощ. С оглед на това Комисията желае да подчертае, че от засегнатата държава-членка зависи да изпълни задължението за сътрудничество, което има към Комисията, като осигури всички необходими елементи, за да може Комисията да провери съвместимостта на въпросната помощ (52). Тъй като информацията в различните писма, представени от Гърция, не позволява на Комисията да провери съответствието с разпоредбите в правилата на Съюза относно националната регионална помощ, Комисията може единствено да стигне до заключението, че въпросната схема е несъвместима с вътрешния пазар.
(164)
Гаранцията, предоставена съгласно Решение № 2/82257/0025 от 18 декември 2000 г., не може да бъде считана за инструмент в помощ на преструктурирането на предприятие в затруднение, както гаранцията, предвидена в другите министерски решения, упоменати в настоящото решение, тъй като в Министерско решение № 2/82257/0025 се предвижда, че тя може да бъде предоставена единствено на жизнеспособни сами по себе си предприятия, а не на предприятия, които са жизнеспособни след преструктуриране на дълга. Следователно гаранцията следва да се проучи с оглед на приложимите правила за държавна помощ.
(165)
От влизането в сила на Министерско решение № 2/82257/0025 от 18 декември 2000 г. до 31 декември 2005 г. (датата на изтичане на срока на действие на схемата) гаранциите се уреждат от Съобщението от 2000 г.
(166)
В съобщението от 2000 г. се предвижда задължението на Комисията да оценява съвместимостта на помощта, свързана с предоставянето на гаранция, въз основа на правилата, приложими по отношение на други форми на помощ и заложени в различните рамки и насоки, приложими в засегнатите сектори. Освен това гаранцията може да се приеме единствено ако мобилизацията ѝ е договорно обвързана със специфични условия, които могат да стигнат дори до задължителното обявяване в несъстоятелност на предприятието получател или друга подобна процедура.
(167)
В настоящия случай гръцките органи не са представили никаква информация относно предоставените гаранции. В резултат на това Комисията не е в състояние да ги оцени с оглед на различните правила, приложими в засегнатите сектори, или да установи дали тази мярка за помощ може да е надвишавала максималните интензитети на помощта, приложими в съответните случаи по отношение на предприятия, които не са в затруднение (освен това в отговора си във връзка с третата процедура Гърция не е представила информация относно съответствието с тези различни правила).
(168)
При тези обстоятелства Комисията не е в състояние да стигне до заключението, че отпуснатата помощ под формата на гаранции съгласно Министерско решение № 2/82257/0025 от 18 декември 2000 г. е съвместима с вътрешния пазар.
VI. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(169)
Комисията отбелязва, че Гърция незаконно е приложила въпросните мерки за помощ в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора. Горният анализ сочи, че помощта не може да бъде обявена за съвместима с вътрешния пазар, тъй като Гърция не е представила информация, която да доказва съответствие с различните упоменати правила, и следователно Комисията не е в състояние да разсее съмненията, изразени при откриването на различните процедури. В тази връзка Комисията припомня, че засегнатата държава-членка носи отговорността за изпълнение на задължението за сътрудничество, което има към Комисията, като предоставя всички елементи, необходими за проверка на съвместимостта на въпросната помощ.
(170)
В съответствие с член 14, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО (53) при вземането на отрицателни решения в случаи на неправомерна помощ, Комисията трябва да реши съответната държава-членка да вземе всички необходими мерки за възстановяване на помощта от получателя (в настоящия случай всички предприятия, които са се възползвали от разпоредбите на разглежданите министерски решения). Гърция трябва да вземе всички необходими мерки за възстановяването на несъвместимата помощ, отпусната на получателите. Съгласно разпоредбите на точка 42 от известието на Комисията „Към ефективно прилагане на решенията на Комисията, разпореждащи на държавите-членки да възстановят неправомерна и несъвместима държавна помощ“ (54) Гърция разполага с четиримесечен срок, считано от уведомяването за настоящото решение, за да го изпълни. Помощта, която подлежи на възстановяване, включва лихви, изчислени съгласно Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията от 21 април 2004 г. за прилагането от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета относно определянето на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за създаване на Европейската общност (55).
(171)
Настоящото решение трябва да бъде приложено незабавно, по-специално по отношение на възстановяването на всички индивидуални помощи, отпуснати по схемата за помощ, като се изключат индивидуалните помощи, отпуснати за специфични проекти, които към момента на отпускането на помощта са отговаряли на всички условия, установени в разпоредбите „de minimis“ или за освобождаване, приложими съгласно членове 1 и 2 от Регламент (ЕО) № 994/98 на Съвета от 7 май 1998 г. по прилагането на членове 92 и 93 от Договора за създаване на Европейската общност към някои категории хоризонтална държавна помощ (56) или съгласно схема за помощ, одобрена от Комисията.
(172)
В член 15 от Регламент (ЕО) № 659/1999 е заложено, че правомощията на Комисията за възстановяване на помощ са предмет на давностен срок от десет години. Този давностен срок започва да тече в деня, в който неправомерната помощ е предоставена на получателя, било като индивидуална помощ или като помощ по схема за помощ. Всяко действие, предприето от Комисията или от дадена държава-членка, която действа по искане на Комисията, по отношение на неправомерната помощ, прекъсва давностния срок и от всяко прекъсване тече нов срок.
(173)
В настоящия случай датите, до които може да се върне Комисията за целите на възстановяването, са както следва:
а)
по отношение на помощта, посочена в първата процедура: 1 октомври 1993 г. с оглед на факта, че първото действие на Комисията датира от 27 май 2003 г., докато Министерско решение № 69836/B1461, прието на 14 септември 1993 г., е обнародвано в гръцкия държавен вестник на 1 октомври 1993 г. и е влязло в сила на същата дата;
б)
по отношение на помощта, посочена във втората процедура: 22 април 1994 г. с оглед на факта, че първото действие на Комисията датира от 22 април 2004 г.;
в)
по отношение на помощта, посочена в третата процедура: 12 ноември 1994 г. с оглед на факта, че първото действие на Комисията датира от 12 ноември 2004 г.,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Схемите за помощ под формата на преструктуриране на дълга, неправомерно приведени в действие от Гърция в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз в департаментите Кастория, Евбея, Флорина, Килкис, Родопи, Еврос, Ксанти и Додеканезите и на островите Лесбос, Самос и Хиос, са несъвместими с вътрешния пазар.
Член 2
Индивидуалната помощ, отпусната по някоя от схемите, посочени в член 1, не се квалифицира като помощ, ако към момента на отпускането ѝ отговаря на условията, установени с някой от регламентите, приети съгласно член 2 от Регламент (ЕО) № 994/98, приложими към момента на отпускането на помощта.
Член 3
1. Гърция възстановява от получателите несъвместимата помощ, отпусната съгласно схемите, посочени в член 1.
2. Върху сумите, които подлежат на възстановяване, се начислява лихва, считано от датата, на която са предоставени на разположение на получателите, до действителното им възстановяване.
3. Лихвите се изчисляват с натрупване в съответствие с глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004.
4. Гърция анулира всички неизплатени плащания на помощ по схемата, посочена в член 1, считано от датата на уведомяване за настоящото решение.
Член 4
Възстановяването на помощта, отпусната по схемите, посочени в член 1, е незабавно и ефективно.
Гърция осигурява прилагането на настоящото решение в срок от четири месеца от датата, на която е уведомена за него.
Член 5
1. В срок от два месеца от уведомяването за настоящото решение Гърция изпраща на Комисията следната информация:
а)
списък на получателите, които са получили помощ по схемите, посочени в член 1, и общия размер, получен от всеки от тях по въпросната схема;
б)
общия размер (главница и лихви), който следва да бъде възстановен от всеки получател в случай на помощ, която не може да бъде включена в обхвата на правилото „de minimis“;
в)
подробно описание на вече предприетите мерки за изпълнение на настоящото решение и на планираните такива;
г)
документи, доказващи, че на получателите е наредено да възстановят помощта.
2. Гърция информира редовно Комисията за напредъка по националните мерки, предприети за прилагане на настоящото решение, до пълното възстановяване на помощта, предоставена съгласно схемата, посочена в член 1. При поискване от страна на Комисията Гърция незабавно предоставя информация за вече предприетите и планираните мерки за изпълнение на настоящото решение. Тя предоставя и подробна информация относно сумите на помощта и лихвите, които вече са възстановени от получателите.
Член 6
Адресат на настоящото решение е Република Гърция.
Съставено в Брюксел на 19 октомври 2011 година.
SKLEP KOMISIJE
z dne 19. oktobra 2011
o shemah državne pomoči v obliki prestrukturiranja dolgov, ki jih je Grčija izvedla v regijah Kastoria, Euboia, Florina, Kilkis, Rodopi, Evros, Xanthi in Dodekanez, kakor tudi na otokih Lesbos, Samos in Chios
(št. C 23/04 (ex NN 153/03), C 20/05 (ex NN 70/04) in C 50/05 (ex NN 20/05))
(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 7252)
(Besedilo v grškem jeziku je edino verodostojno)
(Besedilo velja za EGP)
(2012/307/EU)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2),
ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,
po pozivu zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu s prvim pododstavkom člena 108(2) Pogodbe (1), in ob upoštevanju teh pripomb,
ob upoštevanju naslednjega:
I. POSTOPEK
(1)
Komisija, ki je prejela informacije, ki kažejo na to, da je bila leta 1993 in v naslednjih letih v okviru ponovnih pogajanj o dolgovih dodeljena pomoč podjetjem v regijah Kastoria ter Euboia, je grške organe oblasti z dopisom z dne 27. maja 2003 prosila, da ji v roku štirih tednov posredujejo informacije o pravni podlagi tega načrta in vse informacije, potrebne za pregled v skladu s členoma 87 in 88 Pogodbe ES (3).
(2)
Z dopisom z dne 10. julija 2003, evidentiranim 17. julija 2003, je Stalno predstavništvo Grčije pri Evropski uniji poslalo Komisiji dopis, v katerem so grški organi oblasti zahtevali podaljšanje roka iz uvodne izjave 1 za en mesec.
(3)
Z dopisom z dne 4. avgusta 2003, evidentiranim 6. avgusta 2003, je Stalno predstavništvo Grčije pri Evropski uniji posredovalo Komisiji informacije, zahtevane v dopisu z dne 27. maja 2003.
(4)
Preučitev teh informacij je pokazala, da je bila pomoč dodeljena brez odobritve Komisije. Komisija je zato odločila, da odpre dosje o nepriglašeni pomoči št. NN 153/03.
(5)
Z dopisom z dne 21. junija 2004 (4) je Komisija obvestila Grčijo o svoji odločitvi, da začne postopek v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES (C 23/04) (v nadaljnjem besedilu: začetek prvega postopka).
(6)
Sklep Komisije o začetku postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije (5). Komisija je pozvala zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe o konkretni zadevi.
(7)
Komisija pripomb zainteresiranih tretjih oseb ni prejela.
(8)
Z dopisom z dne 13. julija 2004, evidentiranim 19. julija 2004, je Stalno predstavništvo Grčije pri Evropski uniji Komisijo zaprosilo, naj grškim organom oblasti podaljša rok za odgovor na začetek prvega postopka za en mesec.
(9)
Komisija je s telefaksom z dne 6. avgusta 2004 odobrila podaljšanje roka, kot je bilo zaprošeno.
(10)
Z dopisom z dne 9. avgusta 2004, evidentiranim 10. avgusta 2004, je Stalno predstavništvo Grčije pri Evropski uniji obvestilo Komisijo o odgovoru grških organov oblasti na začetek prvega postopka.
(11)
Iz informacij, ki so jih grške oblasti navedle v dopisu z dne 4. avgusta 2003, izhaja, da se ta pomoč ni nanašala samo na regiji Kastoria in Euboia, ampak tudi na regiji Florina in Kilkis. Posledično je Komisija s telefaksom z dne 22. aprila 2004 grške organe oblasti zaprosila za dodatne informacije o teh shemah pomoči.
(12)
Z dopisom z dne 26. maja 2004 je Stalno predstavništvo Grčije pri Evropski uniji Komisijo zaprosilo, naj grškim organom oblasti podaljša rok, v katerem morajo posredovati dodatne informacije, za en mesec.
(13)
Komisija je s telefaksom z dne 7. junija 2004 odobrila podaljšanje roka, kot je bilo zaprošeno.
(14)
Z dopisom z dne 1. julija 2004, evidentiranim isti dan, je Stalno predstavništvo Grčije pri Evropski uniji Komisiji posredovalo informacije, ki so bile zahtevane po telefaksu dne 22. aprila 2004.
(15)
Preučitev teh informacij je pokazala, da je bila pomoč odobrena brez odobritve Komisije. Zato se je Komisija odločila, da odpre dosje o nepriglašeni pomoči št. NN 70/04.
(16)
Z dopisom z dne 9. junija 2005 (7) je Komisija obvestila Grčijo o svoji odločitvi, da v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES začne postopek glede ukrepov pomoči, odobrenih v regijah Florina in Kilkis (C 20/05) (v nadaljnjem besedilu: začetek drugega postopka).
(17)
Sklep o začetku postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije (8). Komisija je pozvala zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe o zadevni pomoči.
(18)
Komisija pripomb zainteresiranih tretjih oseb ni prejela.
(19)
Z dopisom z dne 24. junija 2005, evidentiranim 28. junija 2005, je Stalno predstavništvo Grčije pri Evropski uniji zaprosilo Komisijo za dvomesečno podaljšanje roka za odgovor grških organov oblasti o začetku drugega postopka.
(20)
Komisija je s telefaksom z dne 13. julija 2005 odobrila podaljšanje roka, kot je bilo zaprošeno.
(21)
Z dopisom z dne 18. avgusta 2005, evidentiranim 24. avgusta 2005, je Stalno predstavništvo Grčije pri Evropski uniji obvestilo Komisijo o odgovoru grških organov oblasti na začetek drugega postopka.
(22)
Pri preučitvi informacij, ki so jih posredovale grške oblasti z dopisom z dne 1. julija 2004, se je izkazalo, da je bila pomoč poleg tistim, na katere se nanašata prva dva postopka, dodeljena tudi drugim regijam. V skladu s tem je Komisija po telefaksu 12. novembra 2004 zaprosila grške organe oblasti za dodatne informacije v zvezi s temi ukrepi pomoči.
(23)
Z dopisom z dne 13. decembra 2004, evidentiranim 15. decembra 2004, je Stalno predstavništvo Grčije pri Evropski uniji Evropsko komisijo zaprosilo, naj rok, ki ga je dala grškim organom oblasti za to, da predložijo zgoraj omenjene dodatne informacije, podaljša za en mesec.
(24)
Komisija je s telefaksom z dne 6. januarja 2005 odobrila podaljšanje roka, kot je bilo zaprošeno.
(25)
Z dopisom z dne 27. januarja 2005, evidentiranim 1. februarja 2005, je Stalno predstavništvo Grčije pri Evropski uniji posredovalo dodatne informacije Komisiji, ki jih je zahtevala v telefaksu z dne 12. novembra 2004.
(26)
Preučitev teh informacij je pokazala, da je bila pomoč odobrena brez odobritve Komisije. Komisija je zato odločila, da odpre dosje o nepriglašeni pomoči št. NN 20/05.
(27)
Z dopisom z dne 22. decembra 2005 (10) je Komisija obvestila Grčijo o svoji odločitvi, da začne postopek v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES glede pomoči, dodeljene regijam Rodopi, Evros, Xanthi in Dodekanez ter otokom Lesbos, Samos in Chios (C 50/05) (v nadaljnjem besedilu: začetek tretjega postopka).
(28)
Sklep o začetku postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije (11). Komisija je pozvala zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe glede zadevne pomoči.
(29)
Komisija pripomb zainteresiranih tretjih oseb ni prejela.
(30)
Z dopisom z dne 23. januarja 2006, evidentiranim 25. januarja 2006, je Stalno predstavništvo Grčije pri Evropski uniji Komisijo zaprosilo, naj grškim organom oblasti podaljša rok za odgovor na začetek tretjega postopka za tri mesece.
(31)
Komisija je s telefaksom z dne 3. februarja 2006 odobrila podaljšanje roka, kot je bilo zaprošeno.
(32)
Z dopisom z dne 10. maja 2006, evidentiranim 11. maja 2006, je Stalno predstavništvo Grčije pri Evropski uniji obvestilo Komisijo o odgovoru grških oblasti na začetek tretjega postopka.
(33)
Po ponovnem pregledu vseh pravnih podlag, ki so bile priglašene, je Komisija 12. januarja 2011 po telefaksu zaprosila grške organe oblasti za dodatna pojasnila o zadevni pomoči v roku enega meseca.
(34)
Po elektronski pošti je dne 7. februarja 2011 Stalno predstavništvo Grčije pri Evropski uniji zaprosilo Komisijo za podaljšanje zgoraj navedenega roka za 40 delovnih dni.
(35)
S telefaksom z dne 17. februarja 2011 je Komisija odobrila podaljšanje roka za dvajset delovnih dni.
(36)
Od 15. marca 2011 do 29. marca 2011 je Stalno predstavništvo Grčije pri Evropski uniji posredovalo Komisiji zgornja pojasnila po elektronski pošti.
II. OPIS
(37)
Sklep Ministrskega sveta št. 69836/B1461 z dne 30. septembra 1993 predvideva preoblikovanje obstoječih zapadlih in nezapadlih posojil do 30. junija 1993, ki so posledica različnih posojil (obratni kapital ter osnovna sredstva) v drahmah ali tuji valuti, dodeljenih industrijskim ter obrtnim podjetjem, ki so ustanovljena in delujejo ne glede na sedež družbe v regijah Kastoria in Euboia, ter garantnih pisem v drahmah ali tujih valutah, izdanih v imenu teh podjetij, v novo posojilo, ki bo vrnjeno v desetih letih v enakih polletnih obrokih (glavnica in obresti) ali v enakih polletnih amortizacijah obrokih (navadni obrok) s poračunom obresti vsakih šest mesecev po vsakokratni uporabljeni obrestni meri za prestrukturiranje (obrestna mera novega posojila je obrestna mera za zakladne menice za dvanajst mesecev, izdane pred začetkom vsakega obrestnega obdobja za posojila, plus dve enoti, in zmanjšana za 10 odstotnih točk z računa, odprtega v skladu z Zakonom št. 128/75, v prvih petih letih (12)).
(38)
Druga možnost je, da ta podjetja izpolnjujejo pogoje za pridobitev zmanjšanja obrestne mere v višini 10 odstotnih točk za pet let na obstoječe dolgove za osnovna sredstva in obratni kapital v drahmah ali tujih valutah na dan 30. junija 1993.
(39)
Podjetja morajo biti po prestrukturiranju sposobna preživeti sama (kar pomeni, da je bil njihov položaj nekoliko problematičen), kar se preveri s strani bank.
(40)
Ministrski sklepi št. 2035824/5887 z dne 1. junija 1994, št. 2045909/7431/0025 z dne 26. avgusta 1994, št. 2071670/11297 z dne 9. novembra 1994 in št. 72742/B1723 z dne 8. decembra 1994 prilagajajo obdobja odloga in zmanjšanja obresti v povezavi z novimi posojili ter pokrivajo slednja z državnim jamstvom.
(41)
Sklep Ministrskega sveta št. 66336/B.1398 z dne 14. septembra 1993 predvideva enake ukrepe in pogoje pomoči, kot so opisani v uvodni izjavi 37. Predvideva tudi državno jamstvo na glavnico in obresti prestrukturiranega dolga industrijskih ter obrtnih podjetij v regijah Florina in Kilkis, kakor tudi pokrivanje obresti, zapadlih do 31. decembra 1992, s strani države za posojila za obratni in naložbeni kapital teh podjetij v okviru proračunskih meja iz zakona št. 128/75.
(42)
Sklep št. 66336/B1398 z dne 14. septembra 1993 je bil spremenjen s sklepom št. 30755/B1199 z dne 21. julija 1994, s sklepom št. 60029/B1541 z dne 23. septembra 1994, s sklepom št. 72742/B1723 z dne 8. decembra 1994, s sklepom št. 236/B22 z dne 4. januarja 1995, s sklepom št. 8014/B285 z dne 28. februarja 1995, s sklepom št. 44678/B1145 z dne 3. julija 1995, s sklepom št. 44446/B.1613 z dne 24. decembra 1996, s sklepom št. 40410/B1678 z dne 9. decembra 1997, s sklepom št. 10995/B546 z dne 24. marca 1999, s sklepom št. 12169/B736 z dne 22. marca 2000 in s sklepom št. 35913/B2043 z dne 24. oktobra 2000. Ti sklepi se spreminjajo odplačilni rok za posojila, podaljšana obdobja odloga in zmanjšanja obrestnih mer, ki so povezane z novimi posojili, pa tudi podaljšujejo roke, v katerih je treba plačati zapadle obroke.
(43)
Podjetja morajo biti po prestrukturiranju sposobna preživeti sama (kar pomeni, da je bil njihov položaj nekoliko problematičen), kar se preveri s strani bank.
(44)
Sklep Ministrskega sveta št. 1648/B.22/13.1.1994 predvideva:
(a)
za nova posojila obratnega kapitala, ki se dodelijo od dne 1. 4. 1993 naprej obrtnim, industrijskim in rudarskim podjetjem ter živinorejskim podjetjem industrijskega tipa, hotelom ter ladjarskim podjetjem, ki delujejo ne glede na sedež podjetja v regijah Xanthi, Rodopi in Evros, se prizna zmanjšanje obresti v višini deset (10) odstotnih točk, ki bremeni račun, odprt v skladu z zakonom 128/75, za znesek do 20 odstotkov prometa družbe v predhodnem letu ali do 50 % naročil v tekočem letu, za obresti, ki so bile obračunane od 1. 4. 1993 do 31. 3. 1996 z državnim jamstvom pa do skupne vsote 100 000 000 GRD (293 470 EUR);
(b)
do 31. decembra 1993 preoblikovanje vseh obstoječih zapadlih in nezapadlih posojil, ki izhajajo iz posojil za osnovna sredstva ter obratni kapital v obrtnih, industrijskih in rudarskih podjetjih ter živinorejskih podjetjih industrijskega tipa, hotelih ter ladjarskih podjetjih v regiji Trakije v novo posojilo, ki bo vrnjeno v desetih letih v enakih polletnih obrokih (glavnica in obresti), z računa, odprtega v skladu z zakonom št. 128/75, z jamstvom države;
(c)
v prestrukturiranem posojilu so vključene zamudne obresti do 31. 12. 1992 za posojila za osnovna sredstva in obratni kapital.
(45)
Podjetja morajo biti po prestrukturiranju sposobna preživeti sama (kar pomeni, da je bil njihov položaj nekoliko problematičen), kar se preveri s strani bank.
(46)
Sklep Ministrskega sveta št. 1648/B.22/13.1.1994 je bil predmet vrste sprememb, ki so jih prinesli sklepi št. 14237/B.664/6.4.1994, 235/B.21/4.1.1995, 44678/B.1145/3.7.1995, 14946/B.566/30.4.1996, 44446/B.1613/24.12.1996, 32576/B.1282/9.10.1997 (13), 11362/B.472/7.4.1997, 40412/B.1677/9.12.1997 (14), 42998/B.2026/15.12.1998, 19954/B.957/7.6.1999, 10123/B.507/17.3.1999, 6244/B.270/18.2.2000 in 35913/B.2043/24.10.2000 (15). Z vsemi temi besedili se spreminjajo parametri tehnične narave, kot so zmanjšanje obrestnih mer, podaljšana obdobja odloga, časovno obdobje za poplačilo posojila in obdobja, po katerih je treba plačati zapadle obroke.
(47)
Sklep Ministrskega sveta št. 2003341/683/0025/17.2.94 zagotavlja jamstvo grške države za kritje posojil, dodeljenih od 1. 4. 1993, za obratni kapital v obrtnih, industrijskih in rudarskih podjetjih ter živinorejskih podjetjih industrijskega tipa, hotelih ter ladjarskih podjetjih, ki delujejo ne glede na sedež v regijah Xanthi, Rodopi in Evros, v skupni vrednosti 100 000 000 GRD (293 470 EUR) na podjetje ter za kritje dolga (glavnice in obresti), ki izhaja iz prestrukturiranja, na dan 31. 12. 1993, obstoječega dolga zaradi prejšnjih posojil, dodeljenih pod pogoji iz skupnega sklepa št. 1648/G.G.54/B.22/13.1.94.
(48)
Sklep Ministrskega sveta št. 2003341/683/0025/17.2.94 je bil predmet vrste sprememb, ki so jih prinesli sklepi št. 2022973/3968/0025/18.5.94, 2043231/6673/0025/11.7.95, 2030175/4446/0025/10.6.1996, 2087184/49/0025/11.7.97, 2016123/2133/0025/6.3.1998, 2090373/11216/0025/1.6.98 (16), 2/21857/0025/7.10.1999, 2/14774/0025/31.5.2000, 2/82257/0025/18.12.2000, 2/7555/0025/25.5.2001, 2/61352/0025/31.1.2002 in 2/64046/0025/2003/28.1.2004. Z vsemi temi besedili se daje državno jamstvo pri izvajanju ukrepov v skladu z različnimi sklepi, ki spreminjajo ministrski sklep št. 1648/B.22/13.1.1994 (glej uvodno izjavo 46).
(49)
Na zgornjem seznamu sklepov sklep Ministrskega sveta št. 2/82257/0025/18.12.2000 določa, da morajo biti podjetja uspešna pred in po dodelitvi pomoči (in to ne šele po ureditvi dolgov, kot je v primerih drugih ministrskih sklepov, omenjenih v tem sklepu), da bi lahko pomoč prejela, kar pomeni, da podjetja ne smejo biti v težavah.
(50)
V sklepu Ministrskega sveta št. 2041901/16.5.1989 je odobreno zmanjšanje obresti v višini treh odstotnih točk na preostanek posojil, dodeljenih od 1. 4. 1989 naprej, s plačilom s skupnega računa zakona št. 128/75 za obratni kapital za trgovska in obrtna podjetja, ki imajo sedež v regijah Evros, Lesbos, Samos, Chios in Dodekanez.
(51)
V sklepu Ministrskega sveta št. 2078809/10.10.1989 je s plačilom s skupnega računa zakona št. 128/75 odobreno zmanjšanje obresti v višini treh odstotnih točk na preostanek posojil, dodeljenih od 1. 4. 1989 naprej, za obratni kapital za trgovska in obrtna podjetja, ki imajo sedež v regijah Rodopi, Xanthi in Samos.
(52)
Sklepa Ministrskega sveta št. 9034/B.289/10.2.2003 in 37497/B.1232/2.6.2003 razširjata določbe sklepov, ki sta omenjena v uvodnih izjavah 50 in 51, s tem, da določata obseg in nekatere tehnične parametre predvidenih zmanjšanj obresti.
III. RAZLOGI ZA ZAČETEK FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE
(53)
Pri omenjenih shemah pomoči je Komisija dvomila ne samo o odsotnosti državne pomoči, ampak tudi o združljivosti pomoči, ki jih je sama štela kot dejansko obstoječe, z notranjim trgom.
(a) Utemeljitev za začetek prvega postopka
(54)
Do začetka prvega postopka je prišlo zaradi naslednjih razlogov:
(a)
na vprašanje grškim organom oblasti, da pojasnijo zadevne pomoči, so ti odgovorili, da niso sporočili številk sklepov Ministrskega sveta, ki so bili uporabljeni kot pravna podlaga zanje, ker so menili, da pomoči, ki jih izvajajo, ne pomenijo državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe ES; dodali so tudi, da je, čeprav niso vedeli točnega števila upravičencev, za zneske takšnih ukrepov pomoči verjetno veljalo pravilo de minimis;
(b)
glede na to, da v času, ko so bile dodeljene pomoči, pravilo de minimis ni veljalo za kmetijski sektor, in da so se sklepi, ki so predstavljali pravno podlago za zadevne pomoči, nanašali na pomoč podjetjem, ki so se soočala z likvidnostnimi težavami, je Komisija menila, da bi bilo treba pomoči analizirati v luči različnih pravil za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah od začetka veljavnosti prvega od teh sklepov; vendar pa razpoložljivi podatki niso omogočali, da se ugotovi, v kolikšni meri so bila ta pravila izpolnjena;
(c)
v kmetijskem sektorju razpoložljivi podatki niso vedno omogočali ugotovitev, ali je bilo državno jamstvo dodeljeno po pravilih, ki so veljala za državno pomoč v obliki jamstev, od začetka veljavnosti prvega od zgoraj navedenih ministrskih sklepov;
(d)
za industrijski in obrtni sektor je zagotovo veljalo pravilo de minimis, a ker grške oblasti niso poznale števila upravičencev do ukrepov, predvidenih v zgoraj navedenih sklepih, in ker so meje pomoči de minimis, izračunane za obdobje treh let in ne za posamezen ukrep, ni bilo mogoče ugotoviti, ali bi pomoči, ki so jih predvidevali zgoraj omenjeni sklepi, sodile v pravilo de minimis; v tem kontekstu bi bilo treba analizirati tudi ukrepe pomoči v skladu s pravili za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah, ki so veljala od začetka veljavnosti prvega od zgoraj navedenih sklepov; vendar pa razpoložljivi podatki ne omogočajo ugotovitve, koliko so se ta pravila upoštevala;
(e)
pri teh istih sektorjih na osnovi razpoložljivih podatkov ni mogoče ugotoviti, ali je bilo državno jamstvo dodeljeno v skladu s pravili o državni pomoči v obliki jamstev, ki so se uporabljala od datuma začetka veljavnosti prvega od zgoraj navedenih sklepov.
(b) Utemeljitev za začetek drugega postopka
(55)
Začetek drugega postopka je bil posledica naslednjih razlogov:
(a)
na vprašanje grškim organom oblasti, da pojasnijo zadevne pomoči, so ti poročali, da čeprav niso poznali točnega števila upravičencev, bi za zneske omenjenih pomoči po vsej verjetnosti veljalo pravilo de minimis; razen tega, da do 1. januarja 2005de minimis pravilo ni veljalo za kmetijski sektor, Komisija ni imela nobenega podatka, ki bi ji omogočal, da določi obseg, v katerem bi zneski, dodeljeni kmetijskim podjetjem na podlagi ministrskega sklepa št. 66336/B.1398 in njegovih sprememb, sodili v področje uporabe Uredbe Komisije (ES) št. 1860/2004 z dne 6. oktobra 2004 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za de minimis pomoči v kmetijskem sektorju (17), ki je uvedla pravilo de minimis v kmetijskem sektorju;
(b)
glede na to, da so bili zgoraj navedeni sklepi namenjeni podjetjem v težavah, bi bilo treba pomoči analizirati v luči različnih pravil, ki so veljala za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah od začetka veljavnosti prvega od teh sklepov, in sicer od 21. septembra 1993; vendar pa razpoložljivi podatki niso omogočili, da se ugotovi, v kolikšni meri so bila upoštevana ta pravila;
(c)
v kmetijskem sektorju razpoložljivi podatki niso vedno omogočali ugotovitve, ali je bilo državno jamstvo dodeljeno po pravilih, ki so veljala za državno pomoč v obliki jamstev od 21. septembra 1993;
(d)
za industrijski in obrtni sektor je zagotovo veljalo pravilo de minimis, a ker grški organi oblasti niso poznali števila upravičencev do ukrepov, predvidenih v zgoraj navedenih sklepih in ker so meje pomoči izračunane za obdobje treh let in ne za posamezen ukrep, ni bilo mogoče ugotoviti, ali bi pomoči, ki so jih predvidevali zgoraj omenjeni sklepi, lahko sodile v pravilo de minimis; v tem kontekstu bi bilo treba analizirati tudi pomoči v skladu s pravili za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah, ki so veljala od 21. septembra 1993; vendar pa razpoložljivi podatki ne omogočajo ugotovitve, koliko so se ta pravila upoštevala;
(e)
pri teh istih sektorjih razpoložljivi podatki niso omogočali ugotovitve, ali je bilo državno jamstvo dodeljeno v skladu s pravili o državni pomoči v obliki jamstev od 21. septembra 1993.
(c) Utemeljitev za začetek tretjega postopka
(56)
Začetek tretjega postopka je bil posledica naslednjih razlogov:
(a)
med informacijami, ki so jih predložili grški organi oblasti, kot je bilo tudi v primeru prvih dveh postopkov, so omenili, da bi za zneske teh pomoči po vsej verjetnosti veljalo pravilo de minimis; poleg dejstva, da do 1. januarja 2005de minimis pravilo ni veljalo za kmetijski sektor, Komisija prav tako ni imela podatkov, ki bi ji omogočali določiti obseg, v katerem bi dodeljeni zneski kmetijskim podjetjem v skladu s sklepi, ki so bili pravna podlaga za shemo pomoči, lahko sodili v področje uporabe Uredbe (ES) št. 1860/2004;
(b)
glede na to, da so bili zgoraj navedeni sklepi namenjeni podjetjem v težavah, bi bilo treba pomoči analizirati v luči pravil, ki so veljala za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah od začetka veljavnosti prvega od teh sklepov, vendar pa razpoložljivi podatki niso omogočili ugotovitve, koliko so ta pravila bila upoštevana;
(c)
za industrijski, hotelski in obrtni sektor je zagotovo veljalo pravilo de minimis, a ker grške oblasti niso predložile podatkov v zvezi s številom upravičencev do pomoči in ker so meje pomoči izračunane za obdobje treh let in ne za posamezen ukrep, ni bilo mogoče ugotoviti, ali bi pomoči, ki so jih predvidevali zgoraj omenjeni sklepi, sodile v pravilo de minimis. V tem kontekstu bi bilo treba analizirati tudi ukrepe pomoči v skladu s pravili za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah, ki so veljala od začetka veljavnosti prvega od zgoraj navedenih sklepov; vendar pa razpoložljivi podatki ne omogočajo, da bi se ugotovilo, koliko so se ta pravila upoštevala;
(d)
na področju premogovništva in ladijskega prometa se je lahko pravilo de minimis uporabljalo šele po začetku veljavnosti Uredbe Komisije (ES) št. 69/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri de minimis pomoči (18); vendar pa bi bilo iz razlogov, navedenih v točki (c), treba ukrepe pomoči analizirati tudi v skladu s pravili za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah, ki so veljala od začetka veljavnosti prvega od zgoraj navedenih sklepov, vendar pa razpoložljivi podatki ne omogočajo, da bi se ugotovilo, koliko so se ta pravila upoštevala;
(e)
na področju pomorskega prometa pravilo de minimis ni veljalo; analiza ukrepov pomoči bi morala biti opravljena tudi na podlagi pravil za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah, ki so veljala od začetka veljavnosti prvega od zgoraj navedenih sklepov; vendar pa razpoložljivi podatki ne omogočajo ugotovitve, koliko so se ta pravila upoštevala;
(f)
za nobenega od omenjenih področij razpoložljivi podatki niso dovoljevali, da bi se ugotovilo, ali so bila jamstva države dodeljena v skladu s pravili o državni pomoči v obliki jamstev, ki so veljala od datuma začetka veljavnosti prvega od zgoraj navedenih sklepov;
(g)
sklep št. 2041901/16.5.1989 in sklepi, ki so navedeni v uvodnih izjavah 51 in 52, predvidevajo pomoč za druge regije, in ne za regije Rodopi, Evros in Xanthi. Ni bilo mogoče ugotoviti, koliko je bil sistem, ki je bil predviden, le razširitev sheme, ki se uporablja v treh omenjenih regijah, ali neodvisna shema; ne glede na napoved iz razpoložljivih podatkov ni bilo mogoče ugotoviti, ali so se pravila o državnih pomočeh (pravila o regionalni pomoči ali pravila de minimis) upoštevala;
(h)
tudi če bi sklepi ministrskega sveta pod točko (g) bili le razširitev sistema, ki se je uporabljal v pokrajinah Rodopi, Evros in Xanthi, ni bilo mogoče ugotoviti, ali bi lahko načrtovane pomoči spadale pod pravilo de minimis in ali so združljive z določbami, ki urejajo dodeljevanje pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah;
(i)
če bi bili sklepi Ministrskega sveta pod točko (g) samostojni sistem pomoči, bi bilo potrebno, če to ni bilo pojasnjeno v sklepih, preveriti njegovo skladnost z uporabo v zdravih in podjetjih in podjetjih v težavah; na podlagi analize je bilo ugotovljeno naslednje:
(i)
za podjetja v težavah ni bilo mogoče ugotoviti, ali bi bile lahko načrtovane pomoči v skladu s pravilom de minimis ali se štele za združljive z določbami, ki urejajo dodeljevanje pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah,
(ii)
za zdrava podjetja ni bilo mogoče ugotoviti, ali so bila obratna sredstva, ki so bila odobrena na osnovi posojil z zmanjšanimi obrestmi, uporabljena za financiranje upravičenih naložb v smislu pravil EU o regionalni pomoči.
IV. PRIPOMBE GRŠKIH ORGANOV OBLASTI NA FORMALNI ZAČETEK POSTOPKA
(a) Pripombe grških organov oblasti na začetek prvega postopka
(57)
V dopisu z dne 9. avgusta 2004 so grški organi oblasti omenili naslednje:
(a)
konsolidacija posojil je upravno sredstvo, ki ne vključuje visokih javnih stroškov;
(b)
šestmesečni izračun obresti je podkrepljen s sodno prakso vrhovnega sodišča države, ki je odločilo, da so obrestne obresti na tri mesece nezakonite in neprimerne ter krive za preveliko breme dolžnikov;
(c)
dajanje jamstva grške države ni mogoče šteti za pomoč, saj to jamstvo spremljajo ukrepi, ki so za glavnega dolžnika še posebej strogi;
(d)
v referenčnem obdobju so bile obrestne mere, ki so se oblikovale v Grčiji, veliko višje kot v povprečju obrestne mere v Evropski uniji in so kljub pomoči ostale precej višje, zato tega ni mogoče šteti kot izkrivljanje konkurence, poleg tega pa so morala upravičena podjetja dokazati, da so sposobni preživeti; poleg tega je so se zmanjšanja obresti financirala s posebnega računa zunaj državnega proračuna;
(e)
odobritev obdobja odloga ni mogoče obravnavati kot ukrep pomoči, glede na to, da so dolgovi z obrestmi ostali enaki: gre samo za prestrukturiranje poplačila, ki ga upravičujejo gospodarske razmere;
(f)
sklep Ministrskega sveta št. 72742/B1723 (glej uvodno izjavo 42 zgoraj) ni povzročil dodatnih stroškov poleg tistih, ki so bili uvedeni z izdajo prvotnega sklepa, ki je bil podlaga za shemo pomoči;
(g)
sprostitev garancij s sklepom Ministrskega sveta 2071670/11297 ni mogoče razumeti kot ukrepov pomoči v korist podjetja, saj so garancije prilagojene ustrezni višini prestrukturiranih posojil; poleg tega jamstvo grške države ne krije vseh stroškov, ki jih zaračunavajo banke posojilojemalcem;
(h)
sklep Ministrskega sveta št. 69836/B1451 in njegove spremembe so zadevale podjetja za predelavo na splošno in ne specifično podjetja za predelavo v kmetijskem sektorju, ki so jih pokrivale Uredba Sveta (EGS) št. 866/90 z dne 29. marca 1990 o izboljšanju predelave in trženja kmetijskih proizvodov (19), Uredba Sveta (ES) št. 951/97 z dne 20. maja 1997 o izboljšanju pogojev predelave in trženja kmetijskih proizvodov (20) in Uredba Sveta (ES) št. 1257/1999 z dne 17. maja 1999 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS) (21), uporaba teh predpisov pa je bila izvedena z realizacijo operativnih programov iz drugega in tretjega okvira Skupnosti za podporo; podjetja, ki so investirala in so prejela podporo Ministrstva za kmetijstvo in prehrano, niso spadala v paket za prestrukturiranje dolgov, saj to ni bilo predvideno; niti ni bila predvidena uporabe pravila de minimis, saj so nosilci za donacije morali realizirati projekt in povrniti s tem povezane stroške;
(i)
do sklicevanja na pravilo de minimis je prišlo izključno zato, da bi poudarili, da je bila pomoč v večini primerov nižja od zgornje meje de minimis, ne da bi se posebej omenjalo področje kmetijstva;
(j)
merilo o „rentabilnosti po ureditvi“ dejansko ni vplivalo na skupno oceno rentabilnosti podjetja s strani kreditne ustanove, saj je bila odločitev o tem, ali je podjetje upravičeno do prestrukturiranja ali ne, sprejeta takoj po oceni rentabilnosti;
(k)
omenjeno prestrukturiranje se je nanašalo na starejša posojila in pomenilo financiranja novih naložb;
(l)
glede na kumulativni ekvivalent dotacije za prestrukturiranje je velika večina ukrepov pomoči vključevala nizke zneske, območja uporabe (Kastoria in Euboia) pa so bila vsa območja z omejenimi možnostmi v smislu Direktive Sveta 75/268/EGS z dne 28. aprila 1975 o gorskem in hribovskem kmetovanju na nekaterih področjih z omejenimi možnostmi (22), medtem ko se celotna država umesti v Cilj 1;
(m)
obrestna mera za nova posojila je bila usklajena s stopnjo obresti zadnje izdaje zakladnih menic grške države, zmanjšanje obresti ni pokrivalo celotnega obdobja trajanja prestrukturiranega dolga, temveč le prva kritična leta, razlika v višini obrestnih mer pa ni bila zelo velika (1 do 2 točki);
(n)
shema je trajala od 30. junija 1993 do 30. junija 2003.
(b) Pripombe s strani grških organov oblasti na začetek drugega postopka
(58)
Z dopisom z dne 18. avgusta 2005 so grški organi oblasti predložili naslednje utemeljitve, katerih večino so že predložili v odgovoru na začetek prvega postopka (glej prejšnjo uvodno izjavo):
(a)
konsolidacija posojil je upravno sredstvo, ki ne povzroča visokih stroškov za javne organe (organi dodajajo, da ta ureditev ni namenjena selektivnemu zagotavljanju pomoči);
(b)
izračun obresti vsakih šest mesecev je podkrepljen s sodno prakso vrhovnega sodišča države, ki je odločilo, da so obrestne obresti na tri mesece nezakonite in neprimerne ter odgovorne za preveliko breme dolžnikov;
(c)
v referenčnem obdobju so bile obrestne mere, oblikovane v Grčiji, veliko višje od tistih v preostalem delu Unije in so kljub uporabljenim zmanjšanjem obresti takšne tudi ostale;
(d)
dajanja jamstva grške države ni mogoče šteti za pomoč, ker se, tudi če obveznosti zapadejo, izvede poplačilo z uporabo posebej strogih ukrepov za glavnega dolžnika;
(e)
zamudne obresti dolgov in zmanjšanja obresti so financirala s posebnih računov (račun, odprt v skladu z zakonom 128/75) zunaj državnega proračuna;
(f)
odobritev obdobij odloga ni mogoče obravnavati kot ukrep pomoči, glede na to, da so dolgovi z obrestmi ostali enaki: gre samo za prestrukturiranje poplačila, ki ga upravičujejo gospodarske razmere;
(g)
določbe sklepa Ministrskega sveta 66336/B.1398/1993, kot je bil spremenjen, je predvidevala možnost državne pomoči podjetjem s sedežem v regijah Florina in Kilkis brez visokih stroškov za javne organe in pod pogojem, da bodo ta podjetja sposobna preživeti; torej niso izkrivljala konkurence v smislu člena 87 Pogodbe ES; poleg tega ne smemo pozabiti, da sta regiji Florina in Kilkis na meji z Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo in da so v referenčnem obdobju (konec 90. let) na njuno situacijo močno vplivali nestabilnost in vojne razmere v soseščini;
(h)
ne nazadnje se zgoraj navedeni sklep nanaša na industrijska in obrtna podjetja; po mnenju grških organov oblasti se določbe tega sklepa ne nanašajo na nobeno kmetijsko podjetje.
(c) Pripombe grških organov oblasti na začetek tretjega postopka
(59)
Z dopisom dne 10. maja 2006 so grški organi oblasti predložili naslednje utemeljitve:
(a)
v regijah, na katere so se nanašali zadevni sklepi, so bile težke gospodarske razmere, ki sta jih zaznamovali nizka stopnja gospodarske dejavnosti in visoka stopnja brezposelnosti v primerjavi z razmerami drugod po državi; na ta okvir je dodatno vplivala vojna v sosednjih državah (npr. na Kosovu); zato ni bilo mogoče izkrivljati konkurence, za ukrepe pomoči v obliki prestrukturiranja ali zmanjševanja dolga so zato lahko veljala odstopanja po členu 87(3)(a) in (c) Pogodbe ES;
(b)
cilj ukrepov pomoči je bilo reševanje težav, kot so pomanjkanje dinamičnosti na lokalnih trgih, zmanjšanje trga dela in manjše povpraševanje, ob hkratnem doseganju dolgoročnih gospodarskih razvojnih ciljev;
(c)
glede trditve Komisije, po kateri bi lahko prišlo do izkrivljanja trgovine v EU glede na močno konkurenco v kmetijskem sektorju, se med vsemi preiskovanimi le sklep Ministrskega sveta št. 1648/B22/13.1.1994 nanaša na živinorejska podjetja industrijskega tipa; poleg tega je bila v obdobju 1995-2004 proizvodnja mesa v regijah Evros, Xanthi in Rodopi le majhen del kmetijske proizvodnje v teh regijah, bruto domači proizvod (BDP) (absolutno in tudi na prebivalca) v teh regijah pa je, čeprav je v zadevnem obdobju rasel, ostal na izredno nizkih ravneh v primerjavi z državnim povprečjem;
(d)
sklepa Ministrskega sveta št. 2041901/16.5.1989 in št. 2078809/1989, ki določata zmanjšanje obrestnih mer za posojila za obratni kapital za podjetja s sedežem v regijah Lesbos, Samos, Chios in Dodekanez, predvidevata tudi, da morajo biti ta podjetja tudi rentabilna, tako pred prestrukturiranjem svojih dolgov kot tudi po njem;
(e)
od pristojnih organov v Grčiji se je zahtevalo zbiranje podatkov o upravičencih in pomoči, ki je bila dodeljena, ti pa so poročali, da teh podatkov ne morejo zagotoviti;
(f)
zmanjšanje obrestne mere posojil se financira z računa zakona št. 128/75, ki ni državni vir, saj gre za predvsem prerazdelitveni račun.
(d) Dopisa grških organov oblasti z dne 15. in 29. marca 2011
(60)
V dopisih z dne 15. in 29. marca 2011 so grški organi oblasti pojasnili predvsem datume prenehanja veljavnosti prvotnih ministrskih sklepov, ki urejajo ustrezne sheme pomoči. Datumi so naslednji:
(a)
30. junij 2003 v zvezi s sklepom št. 69836/B1461 (regiji Kastoria in Euboia);
(b)
30. junij 2000 v zvezi s sklepom št. 66336/B/398/14-9-1993 (regiji Florina in Kilkis);
(c)
31. december 2005 v zvezi s sklepom št. 1648/B.22/13.1.94 (regije Xanthi, Rodopi in Evros);
(d)
31. december 2004 v zvezi s sklepom št. 2041901/16-5-1989 (regije Rodopi, Evros, Xanthi in Dodekanez; regije otokov Lesbos, Samos ter Chios).
(61)
Grški organi oblasti so nato pojasnilo, da kriterij za rentabilnost podjetij po prestrukturiranju dolgov ni bil mišljen tako, da je treba upoštevati samo rentabilnost podjetja po prestrukturiranju dolgov, temveč tako, da je določal skupno oceno rentabilnosti pred prestrukturiranju dolgov in po njej.
(62)
Ta dopisa vsebujeta tudi seznam podatkov o ekvivalentu dotacije zadevnih ukrepov pomoči, ki jih je prejelo vsako od upravičenih podjetij, da bi pokazali, kakšen delež podjetij je prejel pomoč, ki bi lahko sodila v katero od shem pomoči de minimis. Grške oblasti trdijo, da glede pomoči, dodeljene v okviru sklepa Ministrskega sveta št. 2041901/16-5-1989 (regije Xanthi, Rodopi, Evros, Samos, Chios, Lesbos in Dodekanez) in št. 1648/B.22/13/01/94 (regije Xanthi, Rodopi in Evros), razpoložljivi podatki zajemajo le obdobje 2004-2007. Podatki, ki so predloženi o pomočeh, dodeljenih na podlagi sklepa Ministrskega sveta št. 69836/B1461 (regiji Kastoria in Euboia), zajemajo obdobje 1993-1998, tisti za pomoči na podlagi sklepa Ministrskega sveta št. 66336/B/398/14-9-1993 (regiji Florina in Kilkis) pa zajemajo obdobje 1993-2001. Ti podatki so bili zahtevani od vseh kreditnih institucij, vendar se niso odzvale vse banke. Grški organi oblasti ocenjujejo, da dobljeni podatki skoraj v celoti predstavljajo celotni znesek nepovratnih sredstev, saj banke, ki so poslale odgovor, nudijo usluge večini posojilojemalcev v teh regijah. Kot pravijo grški organi oblasti, analiza podatkov kaže, da so pomoči v skladu z zgornjimi mejami pravila de minimis v od 73,55 do 99,46 % primerov, odvisno od obravnavanega obdobja treh let in sklepa Ministrskega sveta, na katerega se nanašajo.
(63)
Na koncu grške oblasti pojasnjujejo, da podjetja, ki proizvajajo, predelujejo in tržijo kmetijske proizvode, niso bila upravičena do pomoči in da je izraz „rudarska podjetja“ v praksi zadeval podjetja predelave marmorja in kamna.
V. OCENA
V.I OBSTOJ POMOČI
(64)
Na podlagi člena 107(1) Pogodbe je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami. V absolutnem smislu zadevne pomoči ustrezajo tej opredelitvi, v smislu, da jih je dodelila država ali so bile dodeljene iz državnih sredstev, da so bile usmerjene v določene panoge (podjetja na področju kmetijstva, obrti, industrije, hotelov, rudarstva - glej uvodno izjavo 63 - in ladjedelništva v imenovanih regijah), ki jih podpirajo z ukrepi, kot so prestrukturiranje posojil, znižanje anuitet zaradi podaljšanja časa poplačila, zmanjšanja obresti ali celo dodelitve jamstva, in lahko vplivajo na trgovino (23) in izkrivljajo konkurenco (24).
(65)
Vsekakor so grške oblasti poskušale dokazati, da bi se zadevne pomoči uvrstile v okviru sheme de minimis in zato niso državna pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. Toda poleg dejstva, da se pravilo de minimis ni vedno uporabljalo v vseh ustreznih sektorjih v obdobju veljavnosti sklepov Ministrskega sveta, ki predstavljajo pravno podlago ustreznih shem (to je dejansko eden od razlogov, zaradi katerega so bili začeti postopki), so ti podatki nepopolni, tudi po mnenju omenjenih oblasti (glej uvodno izjavo 62). Poleg tega se zneski pomoči de minimis razlikujejo glede na sektorje (niso enaki v industriji in kmetijstvu) ter nas tabele, ki so bile predložene, vodijo v razmišljanje, da se grške oblasti niso dovolj zavedale te razlike. Poleg tega Komisija ugotavlja, da kljub pripombam grških organov oblasti, da podjetja, ki proizvajajo, predelujejo in tržijo kmetijske proizvode, niso bila upravičena do vključitve v sheme, ki se obravnavajo, zgornje tabele jasno kažejo, da so nekatera podjetja v teh sektorjih dejavnosti res bila prejemniki pomoči in da se je štelo, da spadajo v eno od shem de minimis, medtem ko so očitno presegala njeno najvišjo dovoljeno mejo.
(66)
Komisija opozarja, da vsaka individualna pomoč, dodeljena v okviru sheme in ki izpolnjuje pogoje, zahtevane v času dodelitve, ki so v okvirih veljavne uredbe de minimis, ne pomeni državne pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe.
(67)
V kmetijskem sektorju v času, ko so grške oblasti začele dodeljevati te pomoči, še niso obstajale določbe Unije, ki bi urejale pomoči de minimis.
(68)
Prve določbe, sprejete v zvezi s tem, so bile določbe Uredbe (ES) št. 1860/2004 (25).
(69)
Na podlagi Uredbe (ES) št. 1860/2004, ki se nanaša na primarno kmetijsko proizvodnjo in predelavo ter trženje kmetijskih proizvodov, pomoči, ki ne presegajo 3 000 EUR na upravičenca v obdobju treh let, ne vplivajo na trgovino med državami članicami, ne izkrivljajo ali ne grozijo z izkrivljanjem konkurence in posledično ne sodijo v področje uporabe člena 107(1) Pogodbe.
(70)
V skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 1860/2004 velja enako tudi za pomoči, dodeljene pred njenim začetkom veljavnosti, če izpolnjujejo pogoje, določene v členih 1 in 3 te uredbe.
(71)
1. januarja 2008 je Uredbo (ES) št. 1860/2004 nadomestila Uredba Komisije (ES) št. 1535/2007 z dne 20. decembra 2007 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomočeh de minimis v sektorju kmetijske proizvodnje (26), ki povečuje znesek pomoči de minimis na 7 500 EUR na upravičenca v obdobju treh proračunskih let, ne glede na obliko in namen pomoči, v mejah največjega letnega zneska za vsako državo članico, ki predstavlja 0,75 % letne proizvodnje.
(72)
Člen 6(1) Uredbe (ES) št. 1535/2007 določa, da „[…] se ta uredba uporablja za pomoči, dodeljene pred 1. januarjem 2008 podjetjem v sektorju kmetijske proizvodnje, pod pogojem, da navedene pomoči izpolnjujejo vse pogoje iz členov 1 do 4, razen zahteve o izrecnem sklicu na to uredbo iz prvega pododstavka člena 4(1)“. Vendar pa ta uredba velja samo za primarno kmetijsko proizvodnjo.
(73)
Za predelavo in trženje kmetijskih proizvodov se sprejme pravilo de minimis, ki se uporablja od 1. januarja 2007 z Uredbo Komisije (ES) št. 1998/2006 z dne 15. decembra 2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe pri pomoči de minimis (27).
(74)
V členu 2(2) Uredbe (ES) št. 1998/2006 se določi 200 000 EUR na upravičenca v obdobju treh proračunskih let kot znesek pomoči, ki ne vpliva na trgovino med državami članicami, ne izkrivlja ali ne grozi, da bo izkrivljalo konkurenco in torej ne sodi na področje uporabe člena 107(1) Pogodbe.
(75)
Člen 5(1) Uredbe (ES) št. 1998/2006 določa, da „[…] se ta uredba uporablja za pomoč, ki se je pred njenim začetkom veljavnosti dodelila podjetjem, ki delujejo v transportnem sektorju, in v podjetjem, ki delujejo na področju predelave in trženja kmetijskih proizvodov, če pomoč izpolnjuje vse pogoje, določene v členih 1 in 2. …“.
(76)
V tem okviru Komisija ne bo upoštevala kot državne pomoči tiste pomoči, ki so bile dodeljene v okviru obravnavanih sklepov Ministrskega sveta, ki ne presegajo na upravičenca:
(a)
v primeru primarne kmetijske proizvodnje: 3 000 EUR v treh letih, če so bile v času dodelitve v skladu z določbami Uredbe (ES) št. 1860/2004, ali pa 7 500 EUR za obdobje treh proračunskih let, če so bila v času dodelitve v skladu z določbami Uredbe (ES) št. 1535/2007;
(b)
v primeru predelave in trženja kmetijskih proizvodov: 3 000 EUR v treh letih, če so bile v času dodelitve v skladu z določbami Uredbe (ES) št. 1860/2004, ali 200 000 EUR v obdobju treh proračunskih let, če so bile v času dodelitve v skladu z določbami Uredbe (ES) št. 1998/2006.
(77)
Komisija poudarja, da so podjetja v težavah izvzeta iz določb uredb (ES) št. 1998/2006 in (ES) št. 1535/2007.
(78)
V drugih sektorjih, razen v kmetijstvu (z drugimi besedami, v tem konkretnem primeru, različnih sektorjih, ki jih zajema ta sklep, razen v ladjedelniškem sektorju, ki je obravnavan v uvodnih izjavah 80 in 81 spodaj (28)), je pravilo de minimis, ki je omenjeno v Sporočilu Komisije z dne 20. maja 1992 - Smernice Skupnosti o pomoči malim in srednje velikim podjetjem (29) (v nadaljnjem besedilu: smernice iz leta 1992), veljalo v času dodelitve takšnih pomoči. To Sporočilo je navajalo, da „[…] enkratne dodelitve pomoči za zneske do 50 000 ECU, ki zadevajo določeno kategorijo izdatkov in programe pomoči, na podlagi katerih se znesek pomoči, ki ga lahko dobi konkretno podjetje za določeno kategorijo izdatkov v treh letih, omeji na ta znesek, medtem ko se ne bo štelo, da je treba sporočiti pomoči na podlagi člena 93(3) [Pogodbe ES] (30), če je pri dodeljevanju pomoči ali izvajanju sheme izpolnjen jasen pogoj, da katera koli nadaljnja pomoč istemu podjetju za isto kategorijo izdatkov iz drugih virov financiranja ali iz drugih sistemov pomoči ne bo kumulativno presegala navedenega zneska v višini 50 000 ECU ...“. To pravilo se je nato na novo opredelilo v Obvestilu Komisije o pomoči de minimis leta 1996 (31) (v nadaljevanjem besedilu: obvestilo izleta 1996), ki je določilo znesek pomoči de minimis v višini 100 000 ECU za isto obdobje, nato pa v Uredbi (ES) št. 69/2001, ki je določila enak znesek 100 000 EUR za isto obdobje.
(79)
Upoštevajoč datume prenehanja veljavnosti obravnavanih shem (zadnji je 31. december 2005) in odsotnost retroaktivnosti pri uporabi uredb, ki se nanašajo na sektorje iz uvodne izjave 78, Komisija ne bo upoštevala kot državnih tistih pomoči, ki so bile dodeljene na podlagi pregledanih ministrskih sklepov in ki ne presegajo na upravičenca:
(a)
50 000 ECU za obdobje treh let v obdobju od 19. avgusta 1992 do 5. marca 1996, če so bile v času dodelitve v skladu z ustreznimi določbami iz smernic iz leta 1992;
(b)
100 000 ECU/EUR za obdobje treh let v obdobju od 6. marca 1996 do 1. februarja 2001, če so bile v času dodelitve v skladu z ustreznimi določbami iz obvestila iz leta 1996;
(c)
100 000 EUR za obdobje treh let v obdobju od 2. februarja 2001 do 31. decembra 2005, če so bile v času dodelitve v skladu z ustreznimi določbami Uredbe (ES) št. 69/2001.
(80)
Poleg tega se v sektorju ladjedelništva pravilo de minimis uporablja šele po začetku veljavnosti Uredbe (ES) št. 69/2001.
(81)
Zato Komisija ne bo upoštevala kot državno tisto pomoč, ki je bila dodeljena v okviru sklepov Ministrskega sveta, ki so bili preverjeni, in ki ne presega 100 000 EUR na upravičenca za obdobje treh let v obdobju od 2. februarja 2001 do 30. junija 2007, če je bila v času dodelitve v skladu z ustreznimi določbami Uredbe (ES) št. 69/2001.
(82)
Komisija ne more sprejeti argumentov, ki so jih predstavile grški organi oblasti, da upravičijo odsotnost elementov državne pomoči, zaradi naslednjih razlogov, ki veljajo za vse primere, v zvezi s katerimi so bili ti argumenti predstavljeni:
(a)
grški organi, ki poudarjajo, da konsolidacija posojil ne vključuje visokih stroškov za javne organe (glej zlasti uvodno izjavo 57(a) in uvodno izjavo 58(a)), s tem priznavajo, da ta praksa povzroča strošek za državo, z drugimi besedami, porablja javnih sredstev;
(b)
do začetka uporabe Obvestilo Komisije o uporabi členov 87 in 88 pogodbe ES za državno pomoč v obliki poroštev (32) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo iz leta 2000) je bilo mišljeno, da vsa jamstva vsebujejo nekatere elemente državne pomoči (glej uvodno izjavo 105(a)). V skladu z objavo obvestila iz leta 2000 se lahko šteje, da jamstvo ne vključuje državnih pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe, če upravičenci niso posojilojemalci, ki se soočajo s finančnimi težavami in bi načeloma lahko dobili posojilo iz finančnega trga brez kakršnega koli posredovanja države, če so jamstva povezana s konkretno finančno transakcijo, zadevajo določen najvišji znesek, ne pokrivajo več kot 80 % vsakega neodplačanega posojila ali drugih finančnih obveznosti (razen za obveznice ali podobne instrumente) in niso odprtega tipa, pogoji sheme pa temeljijo na realni oceni tveganja, tako da zavarovalne premije, ki jih upravičenci plačajo, verjetno dovoljujejo samofinanciranje, če shema določa pogoje, pod katerimi se dodeljujejo prihodnja jamstva, in se zagotavlja pregled celotne finančne sheme vsaj enkrat na leto, če premije pokrivajo tako običajna tveganja, povezana z dodelitvijo jamstva in administrativnimi stroški sheme, kakor tudi običajen donos kapitala, v primeru ko država zagotovi začetni kapital za zagon sheme; vendar pa grški organi niso predložili nobenega dokaza, ki bi potrjeval izpolnjevanje zgoraj navedenih pogojev;
(c)
z vidika konkurence odobritev obdobij odloga (glej uvodno izjavo 57(e) in uvodno izjavo 58(e)) ni le enostavno prestrukturiranje plačila, saj zmanjšuje stroške vračila v določenem času in s tem začasno olajša finančno stanje dolžnika;
(d)
račun, odprt v skladu z zakonom št. 128/75, ki se uporablja za financiranje zmanjšanj obresti za posojila (glej uvodno izjavo 57(d), uvodno izjavo 58(e) in uvodno izjavo 59(f)), tudi če ni vključen v grški državni proračun, kot navajajo grški organi oblasti, ostaja država vir (33);
(e)
dodelitev zmanjšanja obresti za posojila zagotavlja prednost upravičenim podjetjem, tudi če so obrestne mere v državi visoke;
(f)
sprostitev garancij, ki so bile dodeljene za prejem jamstev (glej uvodno izjavo 57(g)), čeprav v skladu s sklepom Ministrskega sveta št. 2071670/11297 ne pomenijo neposrednih stroškov za grške organe oblasti, vsebuje element pomoči, ker v predvidevanju te možnosti država upravičencem ne ponuja le priložnosti, da obdržijo ta sredstva, ampak tudi odpravlja plačilo, ki je potrebno za pridobitev jamstva;
(g)
dejstvo, da so bile obrestne mere v Grčiji visoke (glej uvodno izjavo 57(d)), ne pomeni odsotnost pomoči v smislu, da ne glede na gospodarske razmere, v katerih so bile sprejeta prestrukturiranja z zmanjšanji, je preprosto dejstvo njihovih dodelitev enakovredno razbremenitvi bremena, ki bi mu običajno bili izpostavljeni prejemniki pri svojem poslovanju.
(83)
Ob upoštevanju vseh teh dejavnikov je Komisija sklenila, da pomoči, ki niso v mejah in v skladu s pogoji za dodelitev pomoči de minimis, ki so določene v uvodnih izjavah od 68 do 81, dejansko spadajo na področje uporabe člena 107(1) Pogodbe.
V.II ZDRUŽLJIVOST POMOČI
(84)
Vendar pa se v primerih iz člena 107(2) in (3) Pogodbe nekatere vrste pomoči izjemoma lahko štejejo kot združljive z notranjim trgom.
(85)
V tem primeru je treba v okviru vseh začetih postopkov preučiti, katere izjeme se lahko uporabljajo za vsak sektor (pri čemer se razlikuje med kmetijskim in drugimi sektorji).
V.II.1 POMOČ, KI ZADEVA REGIJI KASTORIA IN EUBOIA, NA KATERO SE NANAŠA PRVI POSTOPEK
(a) Kmetijski sektor
(86)
Glede na naravo dodeljene pomoči je edino odstopanje, ki se lahko uporabi za utemeljitev združljivosti pomoči z notranjim trgom, odstopanje iz člena 107(3)(c) Pogodbe, v skladu s katerim se lahko šteje, da so s skupnim trgom združljive pomoči za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij, kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi.
(87)
Ker so to plačila nepriglašene pomoči, morajo biti, da se to odstopanje uporabi, v skladu s pravili o državni pomoči, ki veljajo v času dodelitve. Po podatkih, ki so jih predložile grški organi oblasti, je izvajanje te sheme trajalo od 30. junija 1993 do 30. junija 2003. Tako bo analiza združljivosti te sheme z notranjim trgom v luči predpisov o državni pomoči, ki so veljala v tem obdobju.
(88)
Eden od razlogov za to, da je Komisija sprožila postopek v skladu s členom 108(2) Pogodbe, je ta, da je menila, da je pomoč namenjena podjetjem v težavah. V zvezi s tem so grški organi v svojem dopisu z dne 9. avgusta 2004 navedli, da merilo „rentabilnosti po prestrukturiranju“ sploh ni vplivalo na celovito oceno rentabilnosti podjetja s strani kreditne ustanove, saj se je o prestrukturiranju odločalo takoj po študiji o rentabilnosti podjetja. Ta argument so ponovili v dopisih z dne 15. in 29. marca 2011 (glej uvodno izjavo 61).
(89)
Komisija ocenjuje, da ta razlaga ne upravičuje ugotovitve, da pomoči niso bile dodeljene podjetjem v težavah, kajti kljub temu, da naj bi se, kot zagotavljajo grške oblasti, o izpolnjevanju pogojev odločalo takoj po študiji rentabilnosti, je bila sama študija osredotočena na možnosti rentabilnosti upravičencev, potem ko bi bila izvedeno prestrukturiranje. To pomeni, da so lahko bili upravičenci v času študije podjetja v težavah, ampak kljub temu upravičeni do sheme pomoči, saj je organizacija, ki je opravljala študije, videla možnosti ponovne vzpostavitve rentabilnosti po prestrukturiranju dolga (Komisija je tudi poudarila ta vidik v uvodni izjavi 23 sklepa o začetku postopka v skladu s členom 108(2) Pogodbe, pri čemer se je sklicevala na to, da je v preambuli ministrskega sklepa št. 2045909/7931/0025 navedeno, da je treba pomagati podjetjem v regijah Kastoria in Euboia z likvidnostnimi težavami).
(i) Pravila o reševanju in prestrukturiranju podjetij v težavah v obravnavanem obdobju
I. Med 1. oktobrom 1993 in 31. decembrom 1997
(90)
Pomoč podjetjem v težavah urejajo določena pravila. Ob začetku veljavnosti ministrskega sklepa št. 69836/B1461 je Komisija sledila svoji politiki, da so bile na področju kmetijstva pomoči namenjene za tekoče poslovanje in se niso mogle razglasiti za združljive z notranjim trgom, razen če so izpolnjevale naslednje tri pogoje:
(a)
te pomoči so morale zadevati finančna bremena sklenjenih posojil za financiranje že izvedenih investicij;
(b)
skupni ekvivalent dotacije pomoči, ki so lahko bile dodeljene v času sklenitve posojil in omenjenih pomoči, ne bi mogel presegati splošne stopnje, ki jo odobri Komisija, in sicer:
(i)
za naložbe na ravni primarne kmetijske proizvodnje: 35 % ali 75 % na območjih z omejenimi možnostmi v smislu Direktive 75/268/EGS;
(ii)
za naložbe v smislu predelave ali trženja kmetijskih proizvodov: 55 % ali 75 % v regijah Cilja 1, za projekte, ki so v skladu s sektorskimi programi ali enim od ciljev iz člena 1 Uredbe Sveta (ES) št. 866/90 (34) in 35 % (ali 50 % v območjih cilja 1) za druge projekte, v obsegu, ki ni izvzet iz meril za izbor, navedenih v točki 2 Priloge k Sklepu Komisije 90/342/EGS z dne 7. junija 1990 o vzpostavitvi izbirnih meril, ki se morajo upoštevati za naložbe za izboljšanje pogojev predelave in trženja kmetijskih in gozdarskih proizvodov (35) (ali Sklepa 94/173/EGS (36), ki ga je nadomestil) ;
(c)
te pomoči bi morale slediti ukrepu prilagoditev obrestnih mer za nova posojila, odobrenih ob upoštevanju nihanja obrestnih mer (znesek pomoči bi moral biti manjši ali enak razliki obrestnih mer za nova posojila) ali bi morale biti namenjene kmetijskim gospodarstvom, ki zagotavljajo jamstva rentabilnosti, zlasti če je finančno breme obstoječih posojil tako, da je sposobnost preživetja kmetijskih gospodarstev tvegana ali so v nevarnosti stečaja.
(91)
V svojem dopisu z dne 9. avgusta 2004 grški organi oblasti navajajo, da sklep št. 69836/B1451 oz. njegove spremembe ni povezan s predelovalnimi podjetji na splošno in se posebej ne nanaša na predelovalna podjetja v kmetijskem sektorju, ki so bila zajeta v Uredbah (EGS) št. 866/90, (ES) št. 951/97 in (ES) št. 1257/99; da je bila celotna država zajeta v Cilj 1 in da ni bilo prestrukturiranja dolgov podjetij, ki so realizirala naložbe in ki so prejela pomoč od ministrstva za razvoj podeželja in prehrano, ker to ni bilo predvideno. V zvezi s skupnim ekvivalentom dotacije pri prestrukturiranju so dodali, da je bila velika večina pomoči nizka in da je v teh primerih šlo za prestrukturiranje starih dolgov in s tem že izvedenih naložb.
(92)
Pojasnila grških organov oblasti Komisiji ne dovoljujejo, da izključi možnost, da so nekatera predelovalna podjetja v kmetijskem sektorju lahko prejela pomoč v okviru ministrskega sklepa št. 69836/B1451 in njegovih sprememb, ker dejstvo, da ne obstaja natančno sklicevanje na njih, ne pomeni avtomatično, da ne spadajo v splošno kategorijo predelovalnih podjetij (industrijska podjetja), ki spadajo v področje uporabe sklepa.
(93)
V zvezi z izpolnjevanjem pogojev, določenih v uvodni izjavi 90, Komisija ugotavlja, da je sklep št. 69836/B1451, kot je bil spremenjen, zajemal prestrukturiranje posojil, ki so se lahko nanašala na naložbe ali na obratni kapital.
(94)
V zvezi s prestrukturiranjem posojil, povezanih z naložbami, pojasnila s strani grških organov oblasti omogočajo ugotovitev Komisije, da je izpolnjen pogoj iz uvodne izjave 90(a), saj so ta posojila zadevala že realizirane naložbe.
(95)
Komisija lahko prav tako meni, da je izpolnjena druga alternativna možnost pogoja, ki je naveden v uvodni izjavi 90(c), saj morajo biti upravičena podjetja po oceni kreditnih institucij po prestrukturiranju rentabilna.
(96)
Komisija na podlagi razpoložljivih informacij ne more ugotoviti, ali je bil nedvomno izpolnjen pogoj, ki je naveden v uvodni izjavi 90(b), saj so grški organi oblasti v dopisu z dne 9. avgusta 2004 pojasnili, da so podjetja za predelavo in trženje kmetijskih proizvodov spadala med drugim na področje določb Uredb (EGS) št. 866/90 in (ES) št. 951/97 ter da je bila uporaba teh uredb izvedena v skladu z njihovimi določbami, kar pomeni, da je mogoče, da so bile pomoči že dodeljene do največje dovoljene zgornje meje, določene v teh uredbah (75 % za regije Cilja 1, v katerega je spadala Grčija), oz. da je mogoče ob uporabi te sheme in zaradi kumuliranja pomoči prišlo do preseganja te meje.
(97)
V zvezi s prestrukturiranjem posojil, povezanih z obratnim kapitalom, izvajanje te sheme ni bilo mogoče ob upoštevanju vseh pogojev, ki so navedeni v uvodni izjavi 90, saj prvi od pogojev, ki so tam navedeni (točka (a)), izrecno določa, da morajo biti posojila vezana na naložbo.
II. Med 1. januarjem 1998 in 30. junijem 2000
(98)
Leta 1997 so pogoje iz uvodne izjave 90 nadomestila pravila v Sporočilu Komisije - Smernice skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (v nadaljnjem besedilu: Smernice iz leta 1997) (37). Točka 4.4 navedenih smernic določa, da „za kmetijski sektor bodo [te smernice] začele veljati 1. januarja 1998 za nove državne pomoči, za obstoječe pomoči velja enak datum, če pa je Komisija začela v tem okviru postopek člena 93(2) Pogodbe [ES] proti eni ali več državam članicam, pa takrat, ko izda dokončni sklep proti zadevnim državam članicam v skladu s členom 93(2) Pogodbe [ES]“.
(99)
Smernice iz leta 1997, ki so vsebovale popolnoma nove določbe za kmetijski sektor, med drugim predvidevajo:
(a)
za pomoč pri reševanju: dodelitev pomoči za zagotavljanje likvidnosti, ki je upravičena na podlagi resnih socialnih težav, v obliki jamstev za posojilo ali posojila z običajnimi tržnimi obrestnimi merami, je strogo omejena na znesek za vzdrževanje dejavnosti podjetja (npr. pokritje stroškov za plače in redne dobave) ter je tudi časovno omejena, vendar izključno za čas, ki je potreben za določitev potrebnih in možnih ukrepov okrevanja, brez negativnega vpliva na razmere v industrijskih ali kmetijskih sektorjih v drugih državah članicah;
(b)
za pomoč pri prestrukturiranju: dodelitev pomoči za izvajanje načrta prestrukturiranja, ki bi vključeval zmanjšanje ali nepreklicno prekinitev delovanja proizvodnih kapacitet v primeru strukturnih presežkov kapacitet v zadevnem sektorju (poleg vseh drugih znižanj, ki se uporabljajo zaradi odsotnosti pomoči za prestrukturiranje), z edino možnostjo odstopanja v primerih, ko tiste odločitve, ko so se sprejele v korist vseh upravičencev v obdobju 12 zaporednih mesecev, ne zadevajo količine proizvoda, ki presega določen odstotek skupne letne proizvodnje izdelkov v tej državi (3 % za ukrepe, katerih cilj je določena skupina proizvodov ali nosilcev, in 1,5 % za ukrepe zunaj konkretnega cilja).
(100)
Države članice se lahko odločijo za uporabo zgoraj omenjenih določb v zvezi s kmetijskim sektorjem, namesto tistih iz smernic iz leta 1997, ki so predvideni za druge sektorje(v drugih sektorjih so bila merila zelo stroga, zlasti glede načrta prestrukturiranja in prispevka upravičenca k prestrukturiranju - glej uvodne izjave od 109 do 121 iz oddelka (b) spodaj, „Nekmetijski sektor“).
(101)
V svojem dopisu z dne 9. avgusta 2004 grški organi oblasti niso navedli nobenih podatkov, ki bi Komisiji omogočili ugotovitev, da so bile sheme pomoči prilagojene tem določbam in da so bile zato pomoči, dodeljene med zadevnim obdobjem, dodeljene v skladu z veljavnimi pogoji iz smernic iz leta 1997 oz. z drugimi besedami, s pogoji, določenimi v uvodni izjavi 99(b) zgoraj, ali s pogoji, ki so bili predvideni za druge sektorje, razen kmetijskega (predložitev načrta za prestrukturiranje s potencialom ponovne vzpostavitve rentabilnosti, ki temelji na realističnih predpostavkah in v razumnem času, z ublažitvijo učinkov pomoči na konkurente, z upoštevanjem načela enkratne pomoči, z zmanjševanjem proizvodnih kapacitet v primeru strukturnih presežnih kapacitet zadevnem sektorju, z zagotovitvijo sorazmernosti med pomočjo in stroški ter koristi prestrukturiranja in s kritjem socialnih stroškov prestrukturiranja).
IIΙ. Med 1. julijem 2000 in 30. junijem 2003
(102)
Smernice iz leta 1997 so se nadomestile 9. oktobra 1999 s smernicami Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (38) (v nadaljnjem besedilu: smernice iz leta 1999). V skladu z odstavkom 6.3 smernic iz leta 1999 se omenja, da „morajo države članice prilagoditi svoje sheme pomoči za reševanje in prestrukturiranje, ki jih uporabljajo in ki ostanejo v veljavi po 30. juniju 2000 in da jih uskladijo s ... smernicami ... po tem datumu“. Prav tako, „da bi Komisija lahko spremljala potek prilagajanja, [ji morajo posredovati] države članice pred 31. decembrom 1999 seznam vseh teh shem. V nadaljevanju, v vsakem primeru pa pred 30. junijem 2000, ji morajo zagotoviti dovolj podatkov, ki ji bodo omogočali, da ugotovi, ali so bile te sheme spremenjene v skladu s … smernicami“.
(103)
Smernice iz leta 1999 so vključevale tudi posebno poglavje o prestrukturiranju podjetij v težavah v kmetijskem sektorju. V primerjavi s primerljivim poglavjem smernic iz leta 1997 je to poglavje podajalo definicijo strukturne presežne proizvodne zmogljivosti v sektorju, omejevalo je odstopanje iz uvodne izjave 99(b) na podjetja v primarnem sektorju (kar pomeni, da mora podsektor predelave in trženja kmetijskih proizvodov avtomatično izpolnjevati zahteve po zmanjševanju proizvodnih kapacitet) in je uvajalo uporabo načela enkratne pomoči, po kateri se lahko pomoči za prestrukturiranje dodelijo samo enkrat.
(104)
V dopisu z dne 9. avgusta 2004 grški organi oblasti niso posredovali nobene informacije, ki bi Komisiji omogočile, da ugotovi, ali je bila izvedena prilagoditev sheme v skladu s temi določbami in ali je bila pomoč, dodeljena v zadevnem obdobju, dodeljena v skladu z veljavnimi pogoji smernic iz leta 1999 oz. z drugimi besedami, po predložitvi načrta prestrukturiranja, ki predvideva zmanjšanje proizvodnih zmogljivosti v primeru strukturnega presežka in morda z omejenim odstopanjem, navedenim v uvodni izjavi 103, ter v skladu z načelom enkratne dodeljene pomoči.
(ii) Jamstva
(105)
Drugo vprašanje, zaradi katerega je Komisija začela postopek v skladu s členom 108(2) Pogodbe, je vprašanje združljivosti kakršne koli pomoči, dodeljene v obliki jamstev. Grški organi oblasti so izrazili nekaj pripomb v svojem dopisu z dne 9. avgusta 2004 (glej uvodno izjavo 57(c) in (g)). Komisija na to podaja naslednje pripombe:
(a)
glede točke (c): dejstvo, da dodelitev jamstva spremljajo strogi pogoji, nikakor ne pomeni odsotnost državne pomoči: nasprotno, pravila, ki so se uporabljala v času veljavnosti te sheme, ki so izražena v dopisih državam članicam SG(89) D/4328 z dne 5. aprila 1989 in SG(89) D/12772 z dne 12. oktobra 1989, kakor tudi v točki 38 Sporočila Komisije državam članicam o izvajanju členov 92 in 93 pogodbe EGS in člena 5 Direktive Komisije 80/723/EGS za javna podjetja v predelovalnem sektorju (39), jasno navajajo, da „[…] vsa jamstva, ki jih je dodelila država, neposredno ali za to pooblastila kreditne institucije, spadajo v področje uporabe člena 92(1) Pogodbe ES“ in uveljavljajo uporabo pogojev, ki lahko vodijo tudi do likvidacije podjetja. Prej omenjene dopise je leta 2000 nadomestilo Obvestilo o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državne pomoči v obliki jamstev, ki je predvidevalo vrsto pogojev, katerih izpolnjevanje zagotavlja odsotnost državne pomoči, vendar grški organi oblasti z dopisom z dne 9. avgusta 2004 niso predložili nobenih dokazov, iz katerih bi izhajalo, da so bile dodeljene pomoči del takšnega scenarija;
(b)
tudi če bi grški organi oblasti predložili podatke, ki bi lahko dokazali, da pri dodeljevanju jamstev ni šlo za državno pomoč, Komisija tega ne bi mogla potrditi, saj če omenimo samo en primer, to odstopanje velja le, če upravičenci niso v finančnih težavah;
(c)
v zvezi s točko (g) dejstvo, da jamstvo ne krije določenih stroškov, v nobenem primeru ne predstavlja dokazila o izpolnjevanju vseh pogojev, ki omogočajo sklep, da je dodelitev jamstva skupaj s pomočjo združljiva z notranjim trgom; poleg tega je treba navesti, da nobena od informacij, ki so jih grški organi oblasti predložili z dopisom z dne 9. avgusta 2004, ni potrdila izpolnjevanja teh pogojev.
(106)
Glede na ta pojasnila Komisija verjetno meni, da so bila jamstva v času veljavnosti te sheme pomoči eden od elementov paketa ukrepov za dodelitev pomoči podjetjem v težavah in da je zato njihova združljivost povezana z združljivostjo celotnega procesa prestrukturiranja, za katerega, kot je razvidno iz analize, ki je izražena v uvodnih izjavah od 94 do 104, grški organi oblasti niso predložili informacij, s katerimi bi se lahko odpravili dvomi, ki jih je izrazila Komisija, ko je začela postopek v skladu s členom 108(2) Pogodbe (ta analiza se nanaša na jamstva za vse tri postopke, ki so omenjeni v tem sklepu, in za vse obravnavane sektorje, razen v primeru jamstev, ki jih določa ministrski sklep št. 2/82257/0025/18.12.2000, ki bodo glede na kriterije rentabilnosti - rentabilnost pred prestrukturiranjem dolga - predmet posebnega pregleda).
(107)
Drugi argumenti, ki so jih grški organi oblasti obrazložili v svojem dopisu z dne 9. avgusta 2004 (uporabljena obrestna mera, o nastanku ali ne dodatnih stroškov kot posledici ministrskih sklepov, ki so sestavni del pravne podlage sheme, pogostost izračuna obresti), ne dodajo ničesar, kar bi lahko spremenilo stališče Komisije, kot je opisano zgoraj.
(108)
Ker informacije, ki so jih predložili grški organi oblasti, ne zadoščajo za odpravo dvomov, ki jih je Komisija izrazila ob začetku postopka na podlagi člena 108(2) Pogodbe, Komisija sklepa, da je zadevna shema nezdružljiva s skupnim trgom.
(b) Nekmetijski sektor
(109)
Komisija mora, kot je naredila tudi s kmetijskim sektorjem, analizirati zadevne pomoči glede na veljavna pravila o državnih pomočeh za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah.
(110)
Z začetkom veljavnosti sklepa Ministrskega sveta št. 69836/B1461, to je s 1. oktobrom 1993, so bila ta pravila vključena v 8. poročilo o politiki konkurence, zlasti v točkah 177, 227 in 228 poročila.
(111)
Točka 177 poročila navaja, da se, čeprav so reševalni ukrepi morda potrebni, da se pridobi določen čas, v katerem naj bi se uporabile dolgoročne rešitve za težave podjetij, ti ukrepi ne smejo uporabljati za preprečevanje potrebnih zmanjšanj proizvodnih zmogljivosti, razen v primerih, ko so nujni za reševanje perečih družbenih problemov.
(112)
Točka 227 poročila navaja, da je pomoč za reševanje glede na Pogodbo upravičena takrat, ko je povezana s prestrukturiranjem, katerega cilj je trajno izboljšanje stanja podjetij v težavah in/ali zadevnih regij, ter če so ti ukrepi dovolj regionalne ali sektorske narave, ki omogoča oceno njihovih rezultatov.
(113)
Točka 228 poročila podrobneje pojasnjuje stališče Komisije o pomoči za reševanje in določa vsebino „podpornih pomoči“.
(114)
Pomoč za reševanje mora biti:
(a)
likvidnostna pomoč v obliki jamstev za posojila ali posojil, ki se vračajo z obrestno mero, enako tržni;
(b)
omejena na znesek, potreben za nadaljnje delovanje, kritje plač in odhodke za tekoče nabave;
(c)
omejena le za potreben čas (običajno šest mesecev), tako da se določijo potrebni in možni ukrepi za ponovno rast;
(d)
upravičena z resnimi socialnimi težavami in obstanek podjetja - prejemnika pomoči ne vodi v destabilizacijo razmer v industriji v drugih državah članicah.
(115)
Podporna pomoč mora biti odvisna od strogega izvajanja celovitega programa prestrukturiranja in/ali reorganizacije podjetja, sposobna ponovne vzpostavitve uspešnega poslovanja zadevne proizvodnje, njena intenzivnost in znesek pa morata biti omejena na tisto, kar je nujno potrebno za zagotovitev stabilnosti podjetja med neizogibnim prehodnim obdobjem, preden program doseže rezultate, kar pomeni strogo omejen čas in dovolj postopno zmanjšanje programa.
(116)
Te pogoje so nadomestile smernice skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah iz leta 1994 (40), ki so začele veljati 23. decembra 1994 (v nadaljnjem besedilu: smernice iz leta 1994), nato smernice iz leta 1997, ki so začele veljati 1. januarja 1998, in smernice iz leta 1999, ki veljajo od 1. julija 2000, ob upoštevanju obdobja prilagajanja sheme pomoči, dodeljene državam članicam (glej uvodni izjavi 98 in 102).
(117)
Smernice iz leta 1994 so potrditev politike, ki ji je sledila Komisija pri pomoči za reševanje (glej uvodno izjavo 114), in natančno določajo vsebino ter posledice načrtov prestrukturiranja, ki jih je treba predložiti (možnosti vrnitve k stanju sposobnosti preživetja na realnih predpostavkah in v razumnem roku, ublažitev učinkov pomoči na konkurente, načelo enkratne pomoči, zmanjšanje proizvodnih zmogljivosti v primeru strukturnega presežka v zadevnem sektorju, sorazmernost med pomočjo in stroški ter koristmi prestrukturiranja, kritje socialnih stroškov prestrukturiranja).
(118)
Na drugih področjih, razen kmetijskem, smernice iz leta 1997, ki se oblikujejo z rednim pregledom politike Komisije za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah, potrjujejo vsebino smernic iz leta 1994.
(119)
S smernicami iz leta 1999 postanejo pogoji za dodelitev pomoči za reševanje strožji, saj uvajajo konkreten rok za predložitev načrta za prestrukturiranje. V zvezi s prestrukturiranjem so te smernice posebej stroge, še posebej glede na MSP, in dajejo možnost, da se zahteva zmanjšanje proizvodnih zmogljivosti, tudi če v sektorju ni strukturnih presežkov.
(120)
Ker pojasnila, ki so jih grški organi posredovali z dopisom z dne 9. avgusta 2004, veljajo tako za kmetijski sektor kot tudi za druge sektorje, lahko Komisija samo sklene, kot je to naredila za kmetijski sektor, da nobena od informacij, ki so jih grški organi predložili, ne dokazuje, da so bili izpolnjeni različni pogoji, ki so bili določeni s smernicami iz let 1994, 1997 in 1999 (če naštejemo le en primer, nič ne kaže, da so podjetja, ki so prejemala pomoč, predložila načrt prestrukturiranja, ki vključuje potrebne spodbude). Ta ugotovitev velja tudi za spoštovanje določb iz 8. poročila o politiki konkurence.
(121)
Ker ni dokazov, da se potrdi skladnost z zgoraj navedenimi določbami, Komisija ne more ugotoviti, da je bila pomoč dodeljena na podlagi predložitve načrta prestrukturiranja z vsemi značilnostmi, ki jih opredeljujejo zgoraj omenjeni različni predpisi (zlasti možnost ponovne vzpostavitve uspešnega poslovanja, ki temelji na realističnih predpostavkah in v razumnem roku, ublažitev učinkov pomoči na konkurente, načelo enkratne pomoči, zmanjšanje proizvodnih zmogljivosti, sorazmernost med pomočjo in stroški ter koristmi prestrukturiranja in kritje socialnih stroškov prestrukturiranja). Ker ni mogoče odpraviti dvomov, izraženih na začetku postopka v skladu s členom 108(2) Pogodbe, lahko samo sklene, da je zadevna shema nezdružljiva s skupnim trgom.
V.II.2 POMOČ PODJETJEM V REGIJAH FLORINA IN KILKIS, NA KATERO SE NANAŠA DRUGI KORAK POSTOPKA
(a) Kmetijski sektor
(122)
V dopisu z dne 18. avgusta 2005 so grški organi navedli, da se je ključni sklep, ki ureja dodelitev pomoči (ministrski sklep št. 66336/B.1398/1993), nanašal na industrijska in obrtna podjetja ter da se določbe tega sklepa niso nanašale na nobeno kmetijsko podjetje.
(123)
Komisija je seznanjena s temi pojasnili, zato meni, da ji ni treba analizirati te sheme v luči pravil o državni pomoči, ki se uporabljajo v kmetijskem sektorju v času dodelitve te pomoči.
(b) Nekmetijski sektor
(124)
Komisija, ki je na začetku postopka ocenila, da je bila shema pomoči predvidena za podjetja v težavah, saj je sklep Ministrskega sveta št. 66336/B.1398/1993 določal, da bi morala biti podjetja po prestrukturiranju uspešna (dejstvo, ki ni izključevalo, da so bila v težavah v času sprejetja za pomoč), mora preučiti združljivost zadevnih pomoči s pravili, ki so veljala za pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah na dan dodelitve.
(125)
Pravila, ki so veljala za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah v času dodelitve omenjenih pomoči, so bila v kronološkem vrstnem redu točke 177, 227 in 228 8. poročila o politiki konkurence, smernice iz leta 1994 in smernice iz leta 1997.
(126)
V zvezi s spoštovanjem točk 177, 227 in 228 8. poročila o politiki konkurence, smernic iz leta 1994, smernic iz leta 1997 in smernic iz leta 1999, so grški organi v svojem dopisu z dne 18. avgusta 2005 predstavili razlage, enake tistim, ki so jih uporabili, da upravičijo dodelitev pomoči regijam Kastoria in Euboia (utemeljitve grških organov iz točk od (a) do (f) uvodne izjave 57 so že navedene v točkah od (a) do (e) uvodne izjave 56). Torej tudi tukaj velja analiza Komisije, navedena v uvodnih izjavah od 110 do 121, kar pomeni, da Komisija ne more ovreči dvomov, izraženih na začetku postopka v skladu s členom 108(2) Pogodbe, in da zato sklepa, da je zadevna shema nezdružljiva s skupnim trgom.
(127)
V dopisu z dne 18. avgusta 2005 so grški organi prav tako poskušali upravičiti pomoči s tem, da se sklicujejo na dejstvo, da regiji Florina in Kilkis mejita na Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo ter da so bila lokalna podjetja hudo prizadeta zaradi nestabilnosti ter vojnih razmer, ki so prevladovale v regiji.
(128)
Zaradi tega sklicevanja na izjemne dogodke bi lahko veljal člen 107(2)(b) Pogodbe, po katerem je pomoč za povrnitev škode, ki so jo povzročile naravne nesreče ali izjemni dogodki, združljiva z notranjim trgom. Vendar grški organi niso predložili nobenih dokazov za težave, ki naj bi jih podjetja imela v teh regijah, kakor tudi ne povezave teh z nestabilnostjo, ki je prevladovala na območju zaradi dogodkov v Jugoslaviji. Poleg tega Komisija nima nobenih informacij, na podlagi katerih bi se potrdilo, da so dejstva, na katera se sklicujejo grški organi, povzročila posledice v času trajanja sheme. Na koncu se Komisija sprašuje, zakaj se je ta shema uporabljala le za določene sektorje gospodarstva v obeh regijah, glede na to, da bi morala omenjena dejstva vplivati na vsa lokalna podjetja v vseh sektorjih dejavnosti.
(129)
Glede na te podatke Komisija ne razume, kako bi lahko to shemo pomoči vključila v člen 107(2)(b) Pogodbe. Zato ponovno sklepa, da je zadevna shema nezdružljiva s skupnim trgom.
V.II.3 POMOČI, KI SE NANAŠAJO NA REGIJE RODOPI, EVROS, XANTHI, LESBOS, SAMOS, CHIOS IN DODEKANEZ TER NA KATERE SE NANAŠA TRETJI KORAK POSTOPKA
(130)
Ker je Komisija v sklepu o sprožitvi postopka navedla, da na podlagi informacij, ki jih je imela, ni bilo mogoče ugotoviti, ali sta ministrska sklepa iz leta 1989 in tisti, ki so sledili ter so omenjeni v uvodnih izjavah od 50 do 52, predstavljali neodvisno shemo pomoči ali sestavni del celotne sheme, ki je bila obravnavana med različnimi sproženimi postopki, in glede na to, da grški organi z dopisom z dne 10. maja 2006 v zvezi s tem niso ničesar pojasnili, bo združljivost z notranjim trgom pomoči, ki jih predvidevajo ministrski sklepi, obravnavana posebej. Tudi jamstva, ki jih predvideva sklep Ministrskega sveta št. 2/82257/0025/18.12.2000 (glej uvodno izjavo 49), bodo predmet ločenega pregleda, saj ta sklep določa, da mora biti prejemnik poslovno uspešen in ne uspešen po prestrukturiranju, kot v drugih primerih, o katerih se je poročalo.
(131)
V zvezi z ministrskimi sklepi, ki so omenjeni v uvodnih izjavah od 44 do 52, bo njihova analiza vključevala dva glavna vidika, in sicer kmetijski ter nekmetijski, kot v primeru shem, obravnavanih v prvih dveh postopkih, vendar bo nekmetijski vidik razdeljen na več delov: industrijski, hotelski in obrtniški vidik na eni strani, vidik ladijskega prometa pa na drugi strani. Sektor premoga, na katerega se tudi nanaša sprožitev postopka na podlagi člena 108(2) Pogodbe, ne bo več obravnavan v tem dokumentu, saj so grški organi v svojih dopisih z dne 15. in 29. marca 2011 poročali, da so bile v kategoriji izkopavanja rude mišljene dejavnosti v podjetjih marmorja in kamna, kar vključuje zadevna podjetja v analizo za pomoč v industrijskem sektorju.
(a) Kmetijski sektor
(132)
Komisija mora analizirati zadevno shemo na podlagi pravil, ki veljajo za državne pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah v času dodelitve pomoči.
(133)
V kmetijskem sektorju so ta pravila že navedena v uvodnih izjavah 90 in od 98 do 103. Ker je v tem primeru shema prenehala veljati 31. decembra 2005, je treba dodati na seznam veljavnih predpisov smernice skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah iz leta 2004 (41) (v nadaljnjem besedilu: Smernice iz leta 2004), ki so začele veljati 10. oktobra 2004 in zaostrujejo pogoje uporabe smernic iz leta 1999 (ponovno poudarjajo, da mora biti zlasti lastni prispevek upravičenca pri prestrukturiranju resničen in brez podpore). Poleg tega je treba glede na naravo upravičencev (živinorejska podjetja v industrijskem sektorju in kmetije za proizvodnjo mleka) smatrati, da je lahko shema pokrivala tako primarna podjetja za proizvodnjo (a le za živinorejske dejavnosti) kakor tudi podjetja za predelavo/trženje (npr. kmetije s predelavo na samem mestu).
(134)
Kar zadeva skladnost s pravili, Komisija ugotavlja, da sklep Ministrskega sveta št. 1648/B22/13.1.1994 in njegove spremembe urejajo prestrukturiranje dolgov, ki se nanašajo na naložbe ali obratni kapital.
(135)
V zvezi s prestrukturiranjem dolgov, povezanih z naložbami, grški organi v dopisu z dne 10. maja 2006 niso predložili nobenih informacij, na podlagi katerih bi lahko Komisija ugotovila, da so bili dolgovi, ki so predmet prestrukturiranja, dejansko v povezavi z že realiziranimi naložbami. Zato Komisija ne more sklepati, da je pogoj iz točke (a) uvodne izjave 90 izpolnjen.
(136)
Komisija na osnovi razpoložljivih informacij tudi ne more nedvoumno sklepati, da je bil izpolnjen pogoj iz točke (b) uvodne izjave 90, saj grški organi v dopisu z dne 10. maja 2006 niso predložili nobenih pojasnil v zvezi s tem.
(137)
V zvezi s pogojem, navedenim v točki (c) uvodne izjave 90, lahko Komisija smatra, da je izpolnjena druga alternativna možnost, glede na to, da morajo biti podjetja, ki prejmejo pomoč, na podlagi ocene, ki jo opravijo banke, po prestrukuriranju sposobna preživetja.
(138)
V zvezi s prestrukturiranjem dolgov, povezanih z ustanovitvijo obratnih kapitalov, izvajanje te sheme ni bilo mogoče v skladu z vsemi pogoji, določenimi v uvodni izjavi 90, glede na to, da prvi pogoj iz točke (a) izrecno določa, da morajo biti dolgovi vezani na naložbo.
(139)
Za pomoči, dodeljene od 1. januarja 1998 dalje do datuma začetka uporabe smernic iz leta 2004, velja analiza iz uvodnih izjav od 98 do 104 tudi za vsebino tega primera, saj grški organi z dopisom z dne 10. maja 2006 niso predložili nobene informacije, na podlagi katere bi lahko Komisija ugotovila, da je bil za prejem omenjenih pomoči predložen načrt prestrukturiranja, ki so ga spremljali potrebni motivi.
(140)
Na koncu, kar zadeva dodeljene pomoči od datuma začetka uporabe smernic iz leta 2004 in naprej, mora Komisija sklepati, da grški organi v svojem dopisu z dne 10. maja 2006 niso predložili nobene informacije, na podlagi katere bi Komisija lahko ugotovila, da je bil za prejem takšnih pomoči predložen načrt prestrukturiranja skupaj s potrebnimi motivi. Zato ne more odpraviti dvomov, izraženih na začetku postopka v skladu s členom 108(2) Pogodbe, in sklepa, da je shema nezdružljiva s skupnim trgom.
(141)
Grški organi so poskusili v svojem dopisu z dne 10. maja 2006 upravičiti te pomoči v okviru prevladujočega vojnega stanja na sosednjih območjih. Po navedbah grških organov je ta predstavljal okvir upravičene pomoči za izjemo, navedeno v členu 107(3)(a) in (c) Pogodbe (glej točko (a) uvodne izjave 59).
(142)
Komisija ne more sprejeti tega argumenta iz več razlogov:
(a)
na regulativni ravni je konflikt izjemen dogodek, ki ga lahko krije le člen 107(2)(b) Pogodbe, po katerem je pomoč za popravilo škode zaradi naravne nesreče ali izjemnih dogodkov združljiva z notranjim trgom;
(b)
v primeru kmetijskega sektorja se združljivost pomoči ocenjuje glede na izjemo, določeno v členu 107(3)(c) Pogodbe, ki določa, da se lahko šteje za združljivo z notranjim trgom pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij, kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi, in ne glede na izjemo, določeno v členu 107(3)(a), ki določa, da se lahko šteje za združljivo z notranjim trgom pomoč za pospeševanje gospodarskega razvoja območij, kjer je življenjska raven izjemno nizka ali kjer je podzaposlenost velika, in v regijah iz člena 349 (42) glede na njihov strukturni, gospodarski in socialni položaj;
(c)
da se lahko uporablja ta izjema, mora biti pomoč dodeljena v skladu s pravili, ki urejajo pomoč za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah; a kot je razvidno zgoraj, se to ni zgodilo.
(143)
Komisija tudi ne more zaključiti, da je v tem primeru mogoče uporabiti člen 107(2)(b) Pogodbe, zaradi naslednjih razlogov:
(a)
grški organi so v dopisu z dne 10. maja 2006 poudarili, da sta bila v obdobju veljavnosti sheme tako skupni BDP kakor tudi BDP na prebivalca zadevnih regij še vedno zelo nizka v primerjavi z drugimi regijami v državi, obenem pa so tudi razložili, da se je v istem obdobju pokazalo zvišanje, kar dokazuje, da vojna v sosednjih območjih ni imela uničujočih posledic za gospodarstvo na področjih, ki se tukaj obravnavajo;
(b)
kot je razvidno iz opisa pravne podlage zadevne sheme, so se nekatere spremembe v shemi zgodile skoraj deset let po koncu spopadov na sosednjih območjih; ker ni vzročne zveze med to situacijo in težavami v poslovanju, ne vzdrži domneva, da so grški organi morali posredovati zaradi vojnih razmer na obmejnih območjih (za podporo temu je dovolj en primer: ministrski sklep št. 2/64046/0025/2003/28.1.2004 iz uvodne izjave 48 zajema posojila, ki bi jih lahko sklenila industrijska podjetja - lahko tudi živinorejska podjetja industrijskega tipa - do 31. decembra 2004).
(144)
Kar zadeva druge pripombe, ki so jih grški organi izrazili z dopisom z dne 10. maja 2006, Komisija poudarja naslednje (te pripombe, z izjemo ugotovitve v točki (b)), veljajo tudi za vsa druga področja, ki jih zajema sprožitev postopka):
(a)
težav, kot so pomanjkanje dinamike na lokalnih trgih ali zmanjšanje povpraševanja, ni mogoče rešiti z dodelitvijo pomoči podjetjem v težavah brez njihovega prestrukturiranja. Ustrezno intervencijsko sredstvo so strukturni ukrepi;
(b)
delež proizvodnje mesa zadevnih regij v primerjavi s celotno proizvodnjo mesa v Grčiji nikakor ne zmanjšuje nevarnosti izkrivljanja konkurence, ki jo prinaša pomoč zunaj vzpostavljenega zakonodajnega okvira (v tem primeru pomoč za podjetja v težavah brez načrta prestrukturiranja); po mnenju Sodišča lahko, ko neka finančna pomoč okrepi položaj podjetja v primerjavi z drugimi konkurenčnimi podjetji (kar velja v tem primeru), prejemnik pomoči izkrivlja konkurenco v primerjavi z drugimi konkurenti, ki nimajo koristi od te intervencije (43);
(c)
vprašanje sposobnosti preživetja podjetij, kot je opredeljeno v obeh ministrskih sklepih iz leta 1989, bo v nadaljevanju obravnavano v tej odločbi;
(d)
argument, da račun iz zakona št. 128/75 ne vsebuje nobenih javnih sredstev, je bil že obravnavan v uvodni izjavi 82(d).
(145)
Komisija je ob upoštevanju vseh teh ugotovitev prisiljena sklepati, da je zadevna shema nezdružljiva z notranjim trgom.
(b) Industrijski, obrtni in hotelski sektor
(146)
Komisija mora zadevno shemo preučiti glede na pravila, ki urejajo državne pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah.
(147)
Enako kot pri pomočeh iz prvih dveh postopkov so bila pravila, ki so se uporabila za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah v času dodelitve zadevnih pomoči, v kronološkem vrstnem redu naslednja: točke 177, 227 in 228 v 8. poročilu o politiki konkurence, smernice iz leta 1994, smernice iz leta 1997 in smernice iz leta 1999. V tem primeru je treba zato, ker se je veljavnost sheme v nekaterih regijah iztekla 31. decembra 2005, dodati na seznam še smernice iz leta 2004.
(148)
Informacije, ki so jih grške oblasti navedle v dopisu z dne 10. maja 2006 in ki so navedene v uvodni izjavi 59, ne vsebujejo nobenih podatkov glede upoštevanja pravil, ki urejajo reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah. Zato Komisija ne more preveriti, ali so bile upoštevane točke 177, 227 in 228 v 8. poročilu o politiki konkurence ter smernice iz let 1994, 1997, 1999 in 2004.
(149)
Komisija zato ne more odpraviti dvomov, ki jih je izrazila ob odprtju postopka iz člena 108(2) Pogodbe, in je prisiljena zaključiti, da je shema nezdružljiva z notranjim trgom.
(c) Pomorski sektor
(150)
Združljivost zadevne sheme pomoči z notranjim trgom mora biti obravnavana z dveh vidikov, saj „pomorski sektor“ vključuje tako ladjedelništvo kot prevoze z ladjami.
(151)
Komisija mora zadevno shemo preučiti glede na pravila, ki urejajo državne pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah.
(152)
Za področje ladjedelništva se od začetka veljavnosti ministrskega sklepa št. 1648/B.22/13.1.94 za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah uporabljajo naslednja pravila:
(a)
do 31. decembra 1998: Direktiva Sveta 90/684/EGS z dne 21. decembra 1990 o pomoči ladjedelništvu (44);
(b)
od 1. januarja 1999 do 31. decembra 2003: Uredba Sveta (ES) št. 1540/98 z dne 29. junija 1998 o določitvi novih pravil o pomoči ladjedelništvu (45);
(c)
od 1. januarja 2004: okvir za državno pomoč ladjedelništvu (46).
(153)
Grški organi oblasti v dopisu z dne 10. maja 2006 niso navedli nobenih informacij, na podlagi katerih bi lahko Komisija ugotovila, da je bila shema pomoči izvedena v skladu z veljavnimi pravili za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah v tem sektorju, zato ne more odpraviti dvomov, ki jih je izrazila ob odprtju postopka iz člena 108(2) Pogodbe, in je prisiljena zaključiti, da je zadevna shema nezdružljiva z notranjim trgom.
(154)
Na področju pomorskega prometa mora Komisija zadevno shemo pomoči preučiti glede na pravila, ki urejajo državne pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah.
(155)
Od začetka veljavnosti ministrskega sklepa št. 1648/B.22/13.1.94 se za reševanje in prestrukturiranje podjetij pomorskega sektorja v težavah uporabljajo naslednja pravila:
(a)
„Finančni in davčni ukrepi v zvezi z pomorskim prometom z ladjami, ki so registrirane v Skupnosti“ (47);
(b)
Smernice Skupnosti o državnih pomočeh za pomorski promet (48) v letu 1997;
(c)
Smernice Skupnosti o državnih pomočeh za pomorski promet v letu 2004 (49).
(156)
Grški organi oblasti tudi v zvezi s tem v dopisu z dne 10. maja 2006 niso predložili nobenih informacij, na podlagi katerih bi lahko Komisija ugotovila, da je bila zadevna shema pomoči izvedena v skladu z veljavnimi pravili za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah v tem sektorju. Zato Komisija ne more odpraviti dvomov, ki jih je izrazila ob odprtju postopka iz člena 108(2) Pogodbe, in je prisiljena zaključiti, da je shema nezdružljiva z notranjim trgom.
(d) Pomoč, dodeljena regijam Lesbos, Samos, Chios in Dodekanez, ki je prav tako zajeta v tretjem postopku
(157)
V okviru sprožitve postopka, ki ga določa člen 108(2) Pogodbe, je Komisija, ker ni imela dovolj informacij, upoštevala dva scenarija:
(a)
tistega, v skladu s katerim se pomoči, ki jih določata sklepa Ministrskega sveta št. 2041901/16.5.1989 in št. 2078809/10.10.89 ter njune spremembe, uvrščajo v isti pravni okvir s sklepi, opisanimi v uvodnih izjavah od 44 do 48;
(b)
tistega, v skladu s katerim so bile te pomoči sestavni del sistema financiranja, ki ne temelji na tej podlagi.
(158)
V dopisu z dne 10. maja 2006 so grški organi oblasti navedli, da sta ministrska sklepa iz leta 1989 določala, da morajo biti podjetja pred prestrukturiranjem svojih dolgov in po njem sposobna preživetja. To pojasnilo Komisije ne more zadovoljiti, saj se po ponovnem pregledu zdi, da nobeden od teh sklepov ne navaja, da morajo biti podjetja pred prestrukturiranjem svojih dolgov in po njem sposobna preživetja. Zato mora Komisija analizirati združljivost pomoči, ki so bile vključene v sklepa in njune spremembe, pri čemer analiza ne temelji samo na dveh scenarijih iz uvodne izjave 157, ampak tudi ne izključuje drugega scenarija, da so bile pomoči morda dodeljene podjetjem v težavah.
(159)
Glede na prvi scenarij iz uvodne izjave 157 mora Komisija ugotoviti, da je v primeru, če se ministrska sklepa iz leta 1989 in njune spremembe uvrščajo v isti okvir, kot sta ga določila ministrska sklepa iz uvodnih izjav od 44 do 48, analiza iz uvodnih izjav od 146 do 149 še vedno veljavna in da pojasnila, ki so jih podali grški organi oblasti v dopisu z dne 10. maja 2006, ne odpravljajo dvomov, izraženih na začetku postopka iz člena 108(2) Pogodbe, in mora zato zaključiti, da je shema nezdružljiva z notranjim trgom.
(160)
V zvezi z drugim scenarijem se je treba osredotočiti na dve možnosti: da je šlo za dodelitev pomoči podjetjem v težavah ali da je šlo za dodelitev pomoči podjetjem, sposobnim preživetja.
(161)
V prvem primeru analiza iz uvodnih izjav od 146 do 149 ostaja veljavna in pojasnila, ki so jih grški organi oblasti navedli v dopisu z dne 10. maja 2006, ne omogočajo odprave dvomov, ki so bili izraženi na začetku postopka iz člena 108(2) Pogodbe, zato mora Komisija zaključiti, da je shema nezdružljiva z notranjim trgom.
(162)
V drugem primeru Komisija ugotavlja tudi, da se iz pojasnil, ki so jih grški organi oblasti navedli v dopisih z dne 10. maja 2006, 15. marca 2011 in 29. marca 2011, ne da ugotoviti, ali je bil obratni kapital, ki je bil ustanovljen na podlagi posojil, uporabljen za financiranje upravičenih naložb v smislu zakonodaje Unije za regionalno pomoč (od začetka veljavnosti ministrske uredbe št. 2041901/16.5.1989 z dne 16. maja 1989 so bila veljavna pravila Sporočilo Komisije o načinu uporabe člena 92(3)(a) in (c) za regionalno pomoč (50), ki so mu sledile smernice o državni regionalni pomoči za leto 1998 (51)). Zato mora Komisija zaključiti, da je shema nezdružljiva z notranjim trgom.
(163)
V primeru, ko se takšen obratni kapital ni uporabil za financiranje upravičenih naložb v smislu zakonodaje Unije o državni regionalni pomoči, mora Komisija na koncu ugotoviti, ali se pomoč za ustanovitev kapitala, ki s tem pridobi status pomoči za tekoče poslovanje, lahko razglasi za združljivo na podlagi določb, ki pomoč urejajo v okviru zakonodaje EU o državnih regionalnih pomočeh. V tem okviru želi Komisija poudariti, da je obveznost države članice, da izpolni svojo dolžnost sodelovanja s Komisijo, tako da zagotovi vse informacije, ki bodo Komisiji omogočile, da preveri združljivost zadevnih pomoči (52). Ker iz informacij, ki so jih predložili grški organi oblasti v različnih dopisih, ni mogoče ugotoviti skladnosti s pravili zakonodaje Skupnosti o regionalnih pomočeh, mora Komisija zaključiti, da je zadevna shema nezdružljiva z notranjim trgom.
(164)
Jamstvo, ki je bilo dodeljeno v skladu s sklepom št. 2/82257/0025/ z dne 18. decembra 2000, ne sme biti obravnavano kot instrument, ki se uporablja v okviru postopka prestrukturiranja podjetij v težavah, kot to velja za jamstva iz drugih ministrskih sklepov v tem sklepu, saj sklep Ministrskega sveta določa, da se jamstvo lahko dodeli samo podjetjem, ki so sposobna preživetja, in ne podjetjem, ki bodo sposobna preživetja šele po poravnavi dolgov. Zato je primerno, da se tovrstno jamstvo preuči z vidika pravil o državnih pomočeh, ki veljajo zanj.
(165)
Od začetka veljavnosti sklepa št. 2/82257/0025/ z dne 18. decembra 2000 in do 31. decembra 2005 (datum konca veljavnosti sheme) je jamstva urejalo Sporočilo iz leta 2000.
(166)
Sporočilo iz leta 2000 določa, da mora Komisija oceniti združljivost pomoči, vezane na odobritev jamstva v skladu s pravili, ki se uporabljajo za druge oblike pomoči in so določena z različnimi okviri ter smernicami, ki veljajo v okviru njihovih področij dejavnosti. Poleg tega se lahko jamstvo sprejme le, če je unovčenje pogodbeno povezano s posebnimi pogoji, ki lahko pomenijo tudi obvezno uvedbo stečaja upravičenega podjetja ali kakršen koli podoben postopek.
(167)
Grški organi oblasti v tem primeru niso predložili nobene informacije o pomoči iz odobrenih jamstev. Komisija zato v zvezi z različnimi predpisi v različnih sektorjih ne more oceniti in ugotoviti, ali lahko ta ukrep pomoči prinese presežek največje intenzivnosti pomoči, ki se po potrebi uporabljajo za podjetja, ki niso v težavah (grški organi oblasti v svojem odgovoru v zvezi s tretjim postopkom niso predložili podatkov o upoštevanju teh predpisov).
(168)
Komisija v teh okoliščinah ne more zaključiti, da so pomoči, ki so bile dodeljene v obliki jamstev v skladu z ministrskim sklepom št. 2/82257/0025/ z dne 18. decembra 2000, združljive z notranjim trgom.
VI. ZAKLJUČEK
(169)
Komisija ugotavlja, da je Grčija zadevne pomoči uporabila nezakonito in kršila člen 108(3) Pogodbe. Zgornja analiza dokazuje, da zadevne pomoči ne morejo veljati za združljive z notranjim trgom, saj grški organi oblasti niso predložili informacij, ki bi dokazovale skladnost z različnimi predpisi, ki so bili navedeni, zato Komisija ne more odpraviti dvomov, izraženih v različnih postopkih. V zvezi s tem Komisija opozarja, da je obveznost države članice, da izpolni svoje dolžnosti glede sodelovanja s Komisijo, da torej zagotovi vse informacije, ki bodo Komisiji omogočile, da preveri združljivost zadevnih pomoči.
(170)
V skladu s členom 14(1) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (53) Komisija odloči, da mora zadevna država članica sprejeti vse potrebne ukrepe, da upravičenec vrne pomoč, če se v primerih nezakonite pomoči sprejmejo negativne odločbe (v tem primeru so to vsi, ki so imeli koristi od določb pregledanih ministrskih sklepov). Grčija mora zato sprejeti vse potrebne ukrepe, da upravičenci vrnejo nezdružljive pomoči. V skladu z določbami odstavka 42 Obvestila Komisije „Za učinkovito izvajanje odločb Komisije, ki od držav članic zahtevajo dosego vračila nezakonite in nezdružljive državne pomoči“ (54), ima Grčija od uradnega obvestila o tem sklepu na voljo štiri mesece za njegovo izvedbo. Pomoč, ki mora biti vrnjena, vključuje obresti, ki bodo izračunane v skladu z Uredbo (ES) št. 794/2004 Komisije z dne 21. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (55).
(171)
Ta sklep je treba izvesti takoj, zlasti glede vračila vseh posameznih pomoči, ki so bile dodeljene v okviru sheme pomoči, razen tistih, ki so bile dodeljene za posebne projekte, ki so v času dodelitve pomoči izpolnjevali vse pogoje iz uredbe o pomočeh de minimis ali iz uredbe o izvzetju v skladu s členoma 1 in 2 Uredbe (ES) št. 994/98 Sveta z dne 7. maja 1998 (56) ali sheme pomoči, ki jo je odobrila Komisija.
(172)
Člen 15 Uredbe (ES) št. 659/1999 določa, da imajo pooblastila Komisije zahtevati vračilo pomoči desetletni zastaralni rok. Zastaralni rok začne teči na dan, ko je dodeljena nezakonita pomoč upravičencu kot individualna pomoč ali kot pomoč v okviru sheme pomoči. Kakršen koli ukrep glede nezakonite pomoči, ki ga sprejme Komisija ali država članica na zahtevo Komisije, prekine zastaralni rok, ki po vsaki prekinitvi začne teči znova.
(173)
V konkretnem primeru se Komisija v zvezi z vračilom opira na naslednje datume:
(a)
za pomoči, ki se nanašajo na prvi postopek: 1. oktober 1993, saj je datum prvega ukrepa Komisije 27. maj 2003, ministrski sklep št. 69836/B1461 pa je bil sprejet 14. septembra 1993 in objavljen v grškem Uradnem listu dne 1. oktobra 1993 in na ta datum tudi začel veljati;
(b)
za pomoči, ki se nanašajo na drugi postopek: 22. april 1994 glede na to, da je datum prvega ukrepa Komisije 22. april 2004;
(c)
za pomoči, ki se nanašajo na tretji postopek: 12. november 1994, glede na to, da datum prvega ukrepa Komisije 12. november 2004 -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Sheme pomoči v obliki prestrukturiranja dolgov, ki jih je Grčija nezakonito izvajala v nasprotju s členom 108(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije v regijah Kastoria, Euboia, Florina, Kilkis, Rodopi, Evros, Xanthi in Dodekanez ter na otokih Lesbos, Chios in Samos, so nezdružljive z notranjim trgom.
Člen 2
Individualna pomoč, dodeljena na podlagi ene izmed shem iz člena 1, ne predstavlja pomoči, če je v času dodelitve izpolnjevala pogoje, določene z eno izmed uredb, ki so bile sprejete na podlagi člena 2 Uredbe (ES) št. 994/98, ki se je uporabljala v času dodelitve pomoči.
Člen 3
1. Grčija mora od upravičencev izterjati nezdružljive pomoči, ki so bile dodeljene na podlagi shem iz člena 1.
2. Izterjani zneski vključujejo obresti od dne, od katerega so bile na razpolago upravičencem, do njihovega dejanskega vračila.
3. Obresti se izračunajo na podlagi obrestnoobrestnega računa v skladu z določbami poglavja V Uredbe (ES) št. 794/2004.
4. Grčija z datumom začetka veljavnosti tega sklepa prekliče vse neplačane zneske pomoči, ki so bili dodeljeni na podlagi sheme iz člena 1.
Člen 4
Vračilo pomoči, dodeljene na podlagi shem iz člena 1, je takojšnje in učinkovito.
Grčija zagotovi, da se ta sklep začne izvajati v štirih mesecih od uradnega obvestila o njem.
Člen 5
1. V dveh mesecih po obvestilu o tem sklepu Grčija predloži Komisiji naslednje podatke:
(a)
seznam upravičencev, ki so pomoč prejeli v skladu s shemami iz člena 1, in skupni znesek, ki ga je vsak od njih dobil v okviru zadevne sheme;
(b)
skupni znesek (glavnice in obresti), ki ga je treba izterjati od vsakega upravičenca pomoči, ki je ni mogoče zajeti v pravilo de minimis;
(c)
podroben opis že sprejetih ukrepov ali ukrepov, ki jih namerava sprejeti za uskladitev s tem sklepom;
(d)
dokumente, ki dokazujejo, da je bilo upravičencem naročeno, da vrnejo pomoč.
2. Grčija Komisijo obvešča o napredku nacionalnih ukrepov, sprejetih za izvajanje tega sklepa, dokler ni pomoč, dodeljena na podlagi shem iz člena 1, v celoti vrnjena. Na prošnjo Komisije takoj predloži vse informacije o že sprejetih ukrepih ali nameravanih ukrepih za uskladitev s tem sklepom. Prav tako zagotavlja podrobne informacije o zneskih pomoči in obrestih, ki so že bili izterjani od upravičencev.
Člen 6
Ta sklep je naslovljen na Helensko republiko.
V Bruslju, 19. oktobra 2011