РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1216/2011 НА КОМИСИЯТА
от 24 ноември 2011 година
за изменение на Регламент (ЕС) № 691/2010 за определяне на схема за ефективност на аеронавигационното обслужване и мрежовите функции
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 549/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 10 март 2004 г. за определяне на рамката за създаването на Единно европейско небе (Рамков регламент) (1), и по-специално член 11 от него,
като има предвид, че:
(1)
В Регламент (ЕС) № 691/2010 за определяне на схема за ефективност на аеронавигационното обслужване и мрежовите функции и за изменение на Регламент (ЕО) № 2096/2005 за определяне на общи изисквания при доставянето на аеронавигационни услуги (2) се предвиждат ключови показатели за ефективност (КПЕ) и задължителни цели в ключови области за ефективността - безопасност, околна среда, капацитет и рентабилност.
(2)
КПЕ за безопасност за определянето на национални цели или цели на равнище функционален блок въздушно пространство (ФБВП), формулирани в приложение 1 към Регламент (ЕС) № 691/2010 г. са: ефективността на управлението на безопасността, измерена по методика, която се основава на рамката за проучване степента на развитие на безопасността на УВД; прилагането на схемата за класификация на степента на сериозност на инструмента за анализ на риска с цел да се даде възможност за хармонизирано отчитане на степента на сериозност на нарушение на минималното разделяне, нахлувания на писта и технически събития, специфични за управлението на въздушното движение (УВД); и отчитането на културата на справедливост.
(3)
Съгласно приложение 1 към Регламент (ЕС) № 691/2010, тези КПЕ за безопасност следва да бъдат допълнително разработени съвместно от Комисията, държавите-членки, Европейската агенция за авиационна безопасност (ЕААБ) и Европейската организация за безопасност на въздухоплаването (Евроконтрол) и да бъдат приети от Комисията преди първия референтен период.
(4)
За тази цел Комисията създаде работна група, състояща се от представители на ЕААБ, Евроконтрол и Комисията (така наречената Работна група Е3). Въпросната работна група изготви технически доклад, озаглавен „Параметри за ключовите показатели за безопасността във връзка със схемата за ефективност“. Този доклад бе допълнен въз основа на коментари, получени от държавите-членки и заинтересованите страни и представлява техническа концепция за настоящия регламент и съответните приемливи средства за осигуряване на съответствие и материали с насоки.
(5)
Вече извършената работа по отношение на други инициативи като Плана за безопасност (ЕААБ), Инструмента за анализ на риска (Евроконтрол) и Рамката за проучване степента на развитие на безопасността (Евроконтрол) следва да бъде взета под внимание при разработването на КПЕ за безопасност.
(6)
Опитът, придобит от постепенното прилагане на схемата за ефективност, показва, че времето, предоставяно на Комисията за оценка на преразгледаните цели за ефективност, следва да бъде увеличено с оглед на работната натовареност, създавана от подробното оценяване на плановете за ефективност, за да бъде проведен необходимият диалог с националните органи за надзор и да се осигури подходяща обосновка на резултатите от тази оценка.
(7)
Поради това Регламент (ЕС) № 691/2010 следва да бъде съответно изменен.
(8)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Комитета за единно небе,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Регламент (ЕС) № 691/201 се изменя, както следва:
1)
Член 14 се изменя, както следва:
а)
в параграф 1 думите „два месеца“ се заменят с „четири месеца“;
б)
в параграф 2 думите „два месеца“ се заменят с „четири месеца“;
в)
в параграф 3 думите „два месеца“ се заменят с „четири месеца“;
2)
в приложение I, раздел 2 точка 1 се заменя със следното:
„1. КЛЮЧОВИ ПОКАЗАТЕЛИ ЗА ЕФЕКТИВНОСТ ПО ОТНОШЕНИЕ НА БЕЗОПАСНОСТТА
a)
Първият национален КПЕ по отношение на безопасността/КПЕ по отношение на безопасността на равнище ФБВП за първия референтен период следва да бъде ефективността на управлението на безопасността, измерена по методика, която се основава на рамката за проучване степента на развитие на безопасността на УВД.
По отношение на държавите-членки и техните национални надзорни органи и доставчици на аеронавигационно обслужване, сертифицирани за осигуряване на услуги за въздушното движение или комуникационни, навигационни и обзорни услуги, този КПЕ следва да се оценява по нивото на изпълнение на следните цели за управление:
-
Политика и цели за безопасност;
-
Управление на риска за безопасността;
-
Осигуряване на безопасност;
-
Поощряване на безопасността;
-
Култура на безопасност.
б)
Вторият КПЕ по отношение на безопасността/КПЕ по отношение на безопасността на равнище ФБВП за първия референтен период следва да бъде прилагането на долуспоменатата класификация на степента на сериозност (основаваща се на методиката на инструмента за анализ на риска) за отчитането на минимум три категории събития: Нарушения на минималното разделяне, нахлувания на писта и технически събития, специфични за УВД на всички Центрове за ръководство на въздушното движение и на летищата. Държавите-членки могат да решат да не прилагат метода на летища с по-малко от 50 000 движения на търговски въздушен транспорт годишно.
При докладване на горепосочените събития държавите-членки и доставчиците на аеронавигационно обслужване използват следните степени на сериозност:
-
Сериозен инцидент
-
Голям инцидент
-
Значителен инцидент
-
Без последици за безопасността
-
Не е определен; например недостатъчна информация или неокончателни или противоречиви данни, не позволили такова определяне.
Докладването относно прилагането на метода се извършва за отделните събития.
в)
Третият КПЕ по отношение на безопасността/КПЕ по отношение на безопасността на равнище ФБВП за първия референтен период е докладване от страна на държавите-членки и техните доставчици на аеронавигационно обслужване посредством въпросник, установен в съответствие с буква д), в който се оценява нивото на наличие и съответно на отсъствие на култура на справедливостта.
г)
През първия референтен период няма да има цели за ефективност, валидни за целия ЕС. Държавите-членки обаче могат да определят цели, съответстващи на тези КПЕ по отношение на безопасността.
д)
За да се улесни прилагането и оценяването на КПЕ по отношение на безопасността, ЕААБ - при консултиране с органа за преглед на ефективността - преди началото на първия референтен период приема приемливи средства за съответствие и инструктивни материали в съответствие с процедурата по член 52 от Регламент (ЕО) № 216/2008.
е)
Евроконтрол осигурява своевременно информацията, необходима за разработване на документите, посочени в буква д), включително като минимум спецификацията на методиката на инструмента за анализ на риска и по-нататъшното ѝ развиване, както и подробностите на методиката на рамката за проучване степента на развитие на безопасността и съответните значими фактори.
ж)
Годишното оценяване на КПЕ, посочени в букви а) и в) (въпросници за ефективността на управлението на безопасността и културата на справедливост), от националните надзорни органи и доставчиците на авионавигационно обслужване се докладва на ЕААБ за предходната година от националните надзорни органи преди 1 февруари всяка година. Тези годишни оценявания се използват като данни за функциите по наблюдение, описани в букви з) и и). Ако настъпят някакви промени в годишното оценяване на КПЕ, националните надзорни органи представят тези промени преди датата за представяне на следващия годишен доклад.
з)
Националните надзорни органи наблюдават прилагането и оценяването на КПЕ за безопасност от доставчиците на аеронавигационно обслужване в съответствие с процедурите за надзор на безопасността, установени в Регламент за прилагане на (ЕС) № 1034/2011 г. на Комисията (3).
и)
В контекста на своите стандартизационни инспекции ЕААБ наблюдава прилагането и оценяването на КПИ за безопасност от националните надзорни органи в съответствие с работните методи, посочена в член 24 от Регламент (ЕО) № 216/2008. ЕААБ уведомява органа за преглед на ефективността за резултатите от тези инспекции.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 24 ноември 2011 година.
IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1216/2011
z dne 24. novembra 2011
o spremembi Uredbe Komisije (EU) št. 691/2010 o določitvi načrta izvedbe za navigacijske službe zračnega prometa in funkcije omrežja
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 549/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o določitvi okvira za oblikovanje enotnega evropskega neba (okvirna uredba) (1) in zlasti člena 11 Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
V Uredbi Komisije (EU) št. 691/2010 o določitvi načrta izvedbe za navigacijske službe zračnega prometa in funkcije omrežja ter o spremembi Uredbe (ES) št. 2096/2005 o skupnih zahtevah za izvajanje navigacijskih služb zračnega prometa (2) so določeni ključni kazalniki uspešnosti in zavezujoči cilji na ključnih področjih uspešnosti glede varnosti, okolja, zmogljivosti in stroškovne učinkovitosti.
(2)
Varnostni ključni kazalniki uspešnosti za nacionalno zastavljanje ciljev ali zastavljanje ciljev funkcijskega bloka zračnega prostora (FAB - Functional Airspace Block), določeni v Prilogi 1 k Uredbi (EU) št. 691/2010, so naslednji: učinkovitost varnostnega upravljanja, ki se izmeri z metodologijo na podlagi okvira ATM za pregled ustreznosti varnosti; uporaba klasifikacije resnosti orodja za analizo tveganja, da se omogoči usklajeno poročanje o oceni resnosti izgube minimalnega razdvajanja, nedovoljenih vdorih na vzletno-pristajalno stezo in določenih tehničnih dogodkih upravljanja zračnega prometa (ATM); ter poročanje o kulturi pravičnosti.
(3)
V skladu s Prilogo 1 k Uredbi (EU) št. 691/2010 navedene varnostne ključne kazalnike uspešnosti skupaj nadalje oblikujejo Komisija, države članice, Evropska agencija za varnost v letalstvu (EASA) in Evropska organizacija za varnost zračne plovbe (Eurocontrol), sprejme pa jih Komisija pred prvim referenčnim obdobjem.
(4)
Komisija je v ta namen ustanovila delovno skupino, ki jo sestavljajo predstavniki EASA, Eurocontrola in Komisije (t. i. projektna skupina E3). Navedena delovna skupina je pripravila tehnično poročilo z naslovom „Metrics for Safety Key Performance Indicators for the Performance Scheme“ (metrika za varnostne ključne kazalnike uspešnosti za načrt izvedbe). To poročilo je bilo dodatno razvito na podlagi pripomb držav članic in zainteresiranih strani ter predstavlja tehnično zasnovo za to uredbo in z njo povezane sprejemljive postopke usklajevanja in navodila.
(5)
Pri oblikovanju varnostnih ključnih kazalnikov uspešnosti je treba upoštevati že opravljeno delov v zvezi z drugimi pobudami, kot so varnostni načrt EASA ter Eurocontrolova orodje za analizo tveganja in okvir za pregled ustreznosti varnosti.
(6)
Izkušnje, pridobljene pri postopnem izvajanju načrta izvedbe, kažejo, da je treba podaljšati čas, ki je bil dodeljen Komisiji za oceno popravljenih ciljev uspešnosti, zaradi obsega dela, nastalega zaradi podrobne ocene načrtov izvedbe, da bi se opravili potrebni razgovori z nacionalnimi nadzornimi organi in zagotovila ustrezna obrazložitev rezultatov navedene ocene.
(7)
Uredbo (EU) št. 691/2010 je zato treba ustrezno spremeniti.
(8)
Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za enotno evropsko nebo -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Uredba (EU) št. 691/201 se spremeni:
(1)
Člen 14 se spremeni:
(a)
v odstavku 1 se izraz „dveh mesecih“ nadomesti z izrazom „štirih mesecih“;
(b)
v odstavku 2 se izraz „dva meseca“ nadomesti z izrazom „štiri mesece“;
(c)
v odstavku 3 se izraz „dva meseca“ nadomesti z izrazom „štiri mesece“.
(2)
V Prilogi I se točka 1 oddelka 2 nadomesti z naslednjim:
„1. VARNOSTNI KLJUČNI KAZALNIKI USPEŠNOSTI
(a)
Prvi nacionalni/FAB varnostni KKU za prvo referenčno obdobje je učinkovitost varnostnega upravljanja, ki se izmeri z metodologijo na podlagi okvira ATM za pregled ustreznosti varnosti.
V zvezi z državami članicami ter njihovimi nacionalnimi nadzornimi organi in izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa, ki imajo certifikat za izvajanje služb zračnega prometa ali komunikacijskih, navigacijskih in nadzornih storitev, se ta KKU izmeri glede na stopnjo izvajanja naslednjih ciljev upravljanja:
-
varnostna politika in cilji;
-
obvladovanje varnostnega tveganja;
-
zagotavljanje varnosti;
-
spodbujanje varnosti;
-
kultura varnosti.
(b)
Drugi nacionalni/FAB varnostni KKU za prvo referenčno obdobje je uporaba spodaj navedene klasifikacije resnosti, ki temelji na metodologiji orodja za analizo tveganja za poročanje o najmanj treh kategorijah dogodkov: izguba minimalnega razdvajanja, nedovoljeni vdori na vzletno-pristajalno stezo in določeni dogodki ATM v vseh centrih nadzora zračnega prometa in na letališčih. Države članice se lahko odločijo, da te metode ne uporabljajo na letališčih z manj kot 50 000 premiki v komercialnem zračnem prevozu na leto.
Države članice in izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa pri poročanju o spodaj navedenih dogodkih uporabijo naslednje stopnje resnosti:
-
resen incident;
-
večji incident;
-
znaten incident;
-
brez vpliva na varnost;
-
ni določeno; npr. na voljo je premalo informacij oziroma nejasni ali nasprotujoči si dokazi preprečujejo tako določitev.
Poročanje o uporabi metode se opravi za posamezne dogodke.
(c)
Tretji nacionalni/FAB varnostni KKU za prvo referenčno obdobje je poročanje držav članic in njihovih izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa na podlagi vprašalnika, sestavljenega v skladu z odstavkom (e), ki meri stopnjo prisotnosti in ustrezno stopnjo odsotnosti kulture pravičnosti.
(d)
V prvem referenčnem obdobju ne bo vseevropskih ciljev varnostne uspešnosti. Vendar lahko države članice določijo cilje, ki ustrezajo tem varnostnim ključnim kazalnikom uspešnosti.
(e)
Da bi se olajšala izvajanje in merjenje varnostnih ključnih kazalnikov uspešnosti, EASA po posvetovanju z organom za oceno uspešnosti pred začetkom prvega referenčnega obdobja sprejme sprejemljive postopke usklajevanja in navodila v skladu s postopkom iz člena 52 Uredbe (ES) št. 216/2008.
(f)
Eurocontrol pravočasno zagotovi informacije, ki so potrebne za pripravo dokumentov iz točke (e) ter vključujejo vsaj specifikacijo metodologije orodja za analizo tveganja in njenega nadaljnjega razvoja ter podrobnosti o metodologiji okvira za pregled ustreznosti varnosti in njenih faktorjih ponderiranja.
(g)
Nacionalni organi vsako leto pred 1. februarjem sporočijo EASA letne meritve ključnih kazalnikov uspešnosti iz točk (a) in (c) (vprašalnika o učinkovitosti varnostnega upravljanja in kulturi pravičnosti) za predhodno leto, ki jih izvedejo nacionalni nadzorni organi in izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa. Ta letne meritve se uporabijo kot prispevek k funkcijam spremljanja, opisanim v točkah (h) in (i). Če se pojavijo spremembe v letnih meritvah ključnih kazalnikov uspešnosti, jih nacionalni nadzorni organi predložijo pred rokom za oddajo naslednjega letnega poročila.
(h)
Nacionalni nadzorni organi spremljajo izvajanje in merjenje varnostnih ključnih kazalnikov uspešnosti s strani izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa v skladu s postopki za nadzor varnosti iz Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 1034/2011 (3).
(i)
EASA v okviru svojih inšpekcijskih pregledov standardiziranja spremlja izvajanje in merjenje varnostnih ključnih kazalnikov uspešnosti s strani nacionalnih nadzornih organov v skladu z metodami dela iz člena 24 Uredbe (ES) št. 216/2008. O izidu teh inšpekcijskih pregledov obvesti organ za oceno uspešnosti.
Člen 2
Ta uredba začne veljati na dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 24. novembra 2011