ДИРЕКТИВА 2011/35/ЕС НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 5 април 2011 година
относно сливанията на акционерни дружества
(кодифициран текст)
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 50, параграф 2, буква ж) от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
Трета директива 78/855/ЕИО на Съвета от 9 октомври 1978 г. приета на основание член 54, параграф 3, буква ж) от Договора относно сливанията на акционерни дружества (3) е била съществено и неколкократно изменяна (4). С оглед постигане на яснота и рационалност посочената директива следва да бъде кодифицирана.
(2)
Съгласуването, предвидено в член 50, параграф 2, буква ж) от Договора и в Общата програма за премахване на ограниченията за свободата на установяване (5) беше започнато с Първа директива 68/151/ЕИО на Съвета от 9 март 1968 г. за съгласуване на гаранциите, които държавите-членки изискват от дружествата по смисъла на член 58, втора алинея от Договора, за защита на интересите на съдружниците и на трети лица, с цел тези гаранции да станат равностойни на цялата територия на Общността (6).
(3)
По отношение на учредяването на акционерни дружества и поддържането и промяната на техния капитал това съгласуване продължава с Втора директива 77/91/ЕИО на Съвета от 13 декември 1976 г. за съгласуване на гаранциите, които се изискват в държавите-членки за дружествата по смисъла на член 58, втора алинея от Договора, за защита на интересите както на съдружниците, така и на трети лица по отношение учредяването на акционерни дружества и поддържането и изменението на техния капитал с цел тези гаранции да станат равностойни (7), а по отношение на годишните счетоводни отчети на някои видове дружества - с Четвърта директива 78/660/ЕИО на Съвета от 25 юли 1978 г. приета на основание член 54, параграф 3, буква ж) от Договора относно годишните счетоводни отчети на някои видове дружества (8).
(4)
Защитата на интересите на съдружниците и трети лица налага законодателствата на държавите-членки във връзка със сливанията на акционерните дружества да бъдат съгласувани, а в законодателствата на всички държави-членки да се предвидят разпоредби за сливанията.
(5)
В контекста на това съгласуване е особено важно акционерите на сливащите се дружества да бъдат достатъчно осведомени по възможно най-обективен начин, а правата им да бъдат надлежно защитени. Ако обаче всички акционери са съгласни, че не е наложителна проверка на плана за сливане от независим експерт за акционерите, няма причина тя да бъде изисквана.
(6)
Защитата на правата на работниците и служителите при прехвърляне на предприятия, стопански дейности или части от предприятия или стопански дейности понастоящем се регулира от Директива 2001/23/ЕО на Съвета от 12 март 2001 г. относно сближаването на законодателствата на държавите-членки във връзка с гарантирането на правата на работниците и служителите при прехвърляне на предприятия, стопански дейности или части от предприятия или стопански дейности (9).
(7)
Кредиторите, включително облигационерите и лицата, които имат други вземания към сливащите се дружества, трябва да бъдат защитени, така че сливането да не навреди на интересите им.
(8)
Изискванията за оповестяване на данни по Директива 2009/101/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 16 септември 2009 г. за координиране на гаранциите, които държавите-членки изискват от дружествата по смисъла на член 48, втора алинея от Договора, за защита на интересите на членовете и на трети лица с цел тези гаранции да станат равностойни (10) трябва да се прилагат и към сливанията, така че третите лица да бъдат достатъчно осведомени.
(9)
Гаранциите, предоставени на съдружниците и третите лица във връзка със сливанията, трябва да се отнасят и до някои правни действия, чиито съществени елементи са сходни със сливане, така че задължението за предоставяне на такава защита да не може да бъде заобикаляно.
(10)
За да се постигне правна сигурност в отношенията между засегнатите дружества, между тях и трети лица и между съдружниците, е необходимо да се ограничат случаите, в които може да възникне недействителност, като при възможност недостатъците винаги се отстраняват и като бъде ограничен срокът, в който може да се образува производство за обявяване на недействителност.
(11)
Настоящата директива не следва да засяга задълженията на държавите-членки относно сроковете за транспониране в националното право на директивите, които са посочени в приложение I, част Б,
ПРИЕХА НАСТОЯЩАТА ДИРЕКТИВА:
ГЛАВА I
ПРИЛОЖНО ПОЛЕ
Член 1
1. Мерките за съгласуване по тази директива се прилагат към законовите, подзаконовите и административните разпоредби на държавите-членки, свързани със следните видове дружества:
-
Белгия:
-
la société anonyme/de naamloze vennootschap;
-
България:
-
акционерно дружество;
-
Чешка Република:
-
akciová společnost;
-
Дания:
-
aktieselskaber;
-
Германия:
-
die Aktiengesellschaft;
-
Естония:
-
aktsiaselts;
-
Ирландия:
-
public companies limited by shares, и public companies limited by guarantee having a share capital;
-
Гърция:
-
ανώνυμη εταιρία;
-
Испания:
-
la sociedad anónima;
-
Франция:
-
la société anonyme;
-
Италия:
-
la società per azioni;
-
Кипър:
-
Δημόσιες εταιρείες περιορισμένης ευθύνης με μετοχές, δημόσιες εταιρείες περιορισμένης ευθύνης με εγγύηση που διαθέτουν μετοχικό κεφάλαιο;
-
Латвия:
-
akciju sabiedrība;
-
Литва:
-
„akcinė bendrovė“;
-
Люксембург:
-
la société anonyme;
-
Унгария:
-
részvénytársaság;
-
Малта:
-
kumpannija pubblika/public limited liability company, kumpannija privata/private limited liability company;
-
Нидерландия:
-
de naamloze vennootschap;
-
Австрия:
-
die Aktiengesellschaft;
-
Полша:
-
spółka akcyjna;
-
Португалия:
-
a sociedade anónima;
-
Румъния:
-
societate pe acțiuni;
-
Словения:
-
delniška družba;
-
Словакия:
-
akciová spoločnos’;
-
Финландия:
-
julkinen osakeyhtiö/publikt aktiebolag;
-
Швеция:
-
aktiebolag;
-
Обединеното кралство:
-
public companies limited by shares, и public companies limited by guarantee having a share capital.
2. Държавите-членки не са длъжни да прилагат тази директива към кооперации, които са учредени като един от видовете дружества по параграф 1. Ако държавите-членки се възползват от тази възможност, те задължително изискват от дружествата да включат думата „кооперация“ във всички документи, посочени в член 5 от Директива 2009/101/ЕО.
3. Държавите-членки не са длъжни да прилагат тази директива в случаите когато дружеството или дружествата, които се придобиват или прекратяват съществуването си, са в производство за обявяване в несъстоятелност, в предпазен конкордат или в други подобни производства.
ГЛАВА II
РЕГУЛИРАНЕ НА СЛИВАНЕТО ЧРЕЗ ПРИДОБИВАНЕ НА ЕДНО ИЛИ НЯКОЛКО ДРУЖЕСТВА ОТ ДРУГО ДРУЖЕСТВО И НА СЛИВАНЕТО ЧРЕЗ УЧРЕДЯВАНЕ НА НОВО ДРУЖЕСТВО
Член 2
Държавите-членки са длъжни да установят по отношение на дружествата, регулирани от националното им право, разпоредби относно сливането чрез придобиване на едно или няколко дружества от друго дружество и сливането чрез учредяване на ново дружество.
Член 3
1. За целите на тази директива „сливане чрез придобиване“ означава операцията, при която едно или няколко дружества се прекратяват без ликвидация и прехвърлят на друго дружество всичките си активи и пасиви срещу предоставяне на акции в придобиващото дружество на акционерите на придобиваното дружество или дружества, а ако това се предвижда - и на парична сума в размер, не по-висок от 10 % от номиналната стойност на така предоставените акции или, ако те нямат номинална стойност - от счетоводната им стойност.
2. Законодателството на дадена държава-членка може да предвиди, че сливане чрез придобиване може да се осъществи и когато едно или няколко от придобиваните дружества са в ликвидация, при условие че тази възможност е ограничена до дружества, които още не са започнали да разпределят активите си между своите акционери.
Член 4
1. За целите на тази директива „сливане чрез учредяване на ново дружество“ означава операцията, при която няколко дружества се прекратяват без ликвидация и прехвърлят на дружество, учредено от тях, всичките си активи и пасиви срещу предоставянето на акции в новото дружество на техните акционери, а ако това се предвижда - и на парична сума в размер, не по-висок от 10 % от номиналната стойност на така предоставените акции или, ако те нямат номинална стойност - от счетоводната им стойност.
2. Законодателството на дадена държава-членка може да предвижда, че сливане чрез учредяване на ново дружество може да се извърши и когато едно или няколко прекратяващи се дружества са в ликвидация, при условие че тази възможност е ограничена до дружества, които още не са започнали да разпределят активите си между своите акционери.
ГЛАВА III
СЛИВАНЕ ЧРЕЗ ПРИДОБИВАНЕ
Член 5
1. Ръководните или управителните органи на сливащите се дружества съставят план за сливането в писмена форма.
2. Планът за сливане съдържа най-малко:
а)
правна форма, наименование и седалище на всяко от сливащите се дружества;
б)
съотношение на замяна на акциите и размера на паричната сума, която евентуално ще бъде изплатена;
в)
условия за разпределението на акциите в придобиващото дружество;
г)
дата, от която притежаването на тези акции дава право на акционерите да участват в печалбите и всички особени условия, свързани с това право;
д)
дата, от която сделките на придобиваното дружество се смятат за сделки на придобиващото дружество за счетоводни цели;
е)
права, които придобиващото дружество предоставя на притежателите на акции с особени права и на притежателите на други ценни книжа, различни от акции, или предлаганите мерки във връзка с тях;
ж)
всички особени предимства, предоставени на експертите по член 10, параграф 1 и на членовете на ръководните, управителните, надзорните или контролните органи на сливащите се дружества.
Член 6
Планът за сливането за всяко от сливащите се дружества се публикува по начина, предвиден в законодателството на всяка държава-членка в съответствие с член 3 от Директива 2009/101/ЕО, най-малко един месец преди насрочената дата на общото събрание, което ще вземе решение за сливането.
Сливащите се дружества се освобождават от изискването за публикуване съгласно член 3 от Директива 2009/101/ЕО, ако те за непрекъснат период от време, започващ най- малко един месец преди датата, за която е насрочено общото събрание, на което трябва да бъде взето решение по плана за сливане, и завършващ не по-рано от момента на закриване на общото събрание, предоставят на разположение безплатно за обществеността плана за това сливане на своята интернет страница. Държавите-членки не могат да поставят това освобождаване в зависимост от изисквания или ограничения, различни от необходимите за гарантиране на сигурността на интернет страницата и истинността на документите, и могат да налагат такива изисквания или ограничения само доколкото те са пропорционални на постигането на тези цели.
Чрез дерогация от втора алинея от настоящия член държавите-членки могат да изискват публикуването да бъде осъществено чрез централната електронна платформа, посочена в член 3, параграф 5 от Директива 2009/101/ЕО. Алтернативно държавите-членки могат да наложат изискване това публикуване да се осъществява чрез всякаква друга интернет страница, определена от самите тях за тази цел. Когато държавите-членки използват една от тези възможности, те гарантират, че на дружествата не се налага специална такса за такова публикуване.
Когато се използва интернет страница, различна от централната електронна платформа, на централната електронна платформа се публикува препратка, даваща достъп до тази интернет страница, най-малко един месец преди датата, за която е насрочено общото събрание. Тази препратка съдържа датата на публикуване на плана за сливане на интернет страницата, а публичният достъп до нея е безплатен. На дружествата не се налага специална такса за такова публикуване.
Установената в трета и четвърта алинея забрана за налагане на дружествата на специална такса за това публикуване не засяга възможността държавите-членки да прехвърлят върху дружествата разходите във връзка с централната електронна платформа.
Държавите-членки могат да наложат на дружествата изискването да поддържат информацията за определен период от време след провеждане на общото събрание на своята интернет страница или, когато е приложимо, на централната електронна платформа или на другата интернет страница, определена от съответната държава-членка. Държавите- членки могат да уредят последиците от временното нарушаване на достъпа до интернет страницата или до централната електронна платформа, предизвикано от технически или други фактори.
Член 7
1. За сливането се изисква одобрение най-малко на общото събрание на всяко от сливащите се дружества. Законодателството на държавите-членки предвижда, че това решение за одобрение се взема с мнозинство най-малко две трети от гласовете на представените акции или на представения записан капитал.
В законодателството на държавите-членки може да се предвижда, че когато е представен най-малко половината от записания капитал, е достатъчно обикновено мнозинство от гласовете по първа алинея. Наред с това, при нужда се прилагат правилата за изменение на учредителния договор и устава.
2. Когато има повече от един клас акции, решението за сливането се гласува поотделно от всеки клас акционери, чиито права са засегнати от операцията.
3. Решението съдържа одобрение на плана за сливането и всички изменения в учредителния договор и устава, които се налагат във връзка със сливането.
Член 8
Не е задължително законодателството на дадена държава-членка да изисква одобрение на сливането от общото събрание на придобиващото дружество, ако са спазени следните условия:
а)
публикуването, посочено в член 6, за придобиващото дружество трябва да бъде извършено най-малко един месец преди насрочената дата за общото събрание на придобиваното дружество или дружества, което ще вземе решение по плана за сливането;
б)
най-малко един месец преди датата по буква а) акционерите на придобиващото дружество трябва да имат право да се запознаят с документите по член 11, параграф 1 в седалището на придобиващото дружество;
в)
един или няколко акционери на придобиващото дружество, които притежават минимален процент от записания капитал, трябва да имат право да поискат свикване на общо събрание на придобиващото дружество, което да вземе решение за одобряване на сливането; този минимален процент не може да бъде по-висок от 5 %. Държавите-членки могат да предвидят изключване на акциите без право на глас от това изчисление.
За целите на първа алинея, буква б) се прилага член 11, параграфи 2, 3 и 4.
Член 9
1. Ръководните или управителните органи на всяко от сливащите се дружества изготвят подробен писмен доклад, в който са обяснени планът за сливане, както и правните и икономическите основания за него, и по-специално съотношението на замяна на акциите.
В доклада се описват и всички особени затруднения, възникнали при оценяването.
2. Ръководните или управителните органи на всяко от участващите дружества информират общото събрание на дружеството си, както и ръководните или управителните органи на другите участващи дружества, за да могат последните да информират съответно своите общи събрания, за всяка съществена промяна в активите и пасивите, настъпила между датата на изготвяне на плана за сливане и датата на общите събрания, на които трябва да се вземе решение относно плана за сливане.
3. Държавите-членки могат да предвидят, че посоченият в параграф 1 доклад и/или посочената в параграф 2 информация не се изискват, ако всички акционери и притежатели на други ценни книжа, даващи право на глас, на всяко от дружествата, участващи в сливането, са изразили съгласие за това.
Член 10
1. Един или няколко експерти, които действуват за сметка на всяко от сливащите се дружества, но са независими от тях и са назначени или одобрени от съдебен или административен орган, проучват плана за сливането и съставят писмен доклад до акционерите. Законодателството на дадена държава-членка може обаче да предвиди назначаване на един или няколко независими експерти за всички сливащи се дружества, ако то се извършва от съдебен или административен орган по общо искане на дружествата. В зависимост от законодателството на всяка държава-членка експертите могат да бъдат физически или юридически лица, дружества или фирми.
2. В доклада по параграф 1 експертите задължително посочват дали според тях съотношението на замяна на акциите е справедливо и разумно. В доклада се посочва най-малко:
а)
използваният метод или методи, според които е определено предлаганото съотношение на замяна;
б)
доколко този метод или методи са подходящи в конкретния случай, стойностите, получени при използуването на всеки метод, и какво е относителното значение на тези методи при определянето на стойността, за която се взема решение.
В доклада се описват и всички особени трудности, възникнали при оценяването.
3. Всеки експерт има право да получи от сливащите се дружества цялата необходима информация и документи и да извършва всички необходими проверки.
4. Не се изисква нито проверка на плана за сливане, нито експертен доклад, ако всички акционери и притежатели на други ценни книжа, даващи право на глас на всяко от дружествата, участващи в сливането, са се съгласили с това.
Член 11
1. Най-малко един месец преди насрочената дата на общото събрание, което взима решение по плана за сливането, всички акционери имат право да се запознаят със следните документи в седалището:
а)
план за сливането;
б)
годишни счетоводни отчети и годишни доклади за дейността на сливащите се дружества за последните три финансови години;
в)
когато е приложимо, счетоводен баланс, изготвен към дата, не по-ранна от първия ден на третия месец, предшестващ датата на плана за сливане, ако последният годишен счетоводен отчет се отнася за финансова година, приключила повече от шест месеца преди тази дата;
г)
когато е приложимо, предвидените в член 9 доклади на ръководните или управителните органи на сливащите се дружества;
д)
където е приложимо, докладът, посочен в член 10, параграф 1.
За целите на първа алинея, буква в) не се изисква счетоводен баланс от дружество, което публикува шестмесечен финансов отчет в съответствие с член 5 от Директива 2004/109/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 15 декември 2004 г. относно хармонизиране изискванията за прозрачност по отношение на информацията за издателите, чиито ценни книжа са допуснати за търгуване на регулиран пазар (11) и го предоставя на акционерите в съответствие с настоящия параграф. Държавите-членки могат освен това да предвидят да не се изисква счетоводен баланс, ако всички акционери и притежатели на други ценни книжа, даващи право на глас, на всяко от дружествата, участващи в сливането, са изразили съгласие за това.
2. Счетоводният баланс, предвиден в параграф 1, първа алинея, буква в), се съставя при използване на същите методи и същото графично оформление, както при последния годишен баланс.
Независимо от това законодателството на дадена държава-членка може да предвижда, че:
а)
не е нужно да се извършва нова физическа инвентаризация;
б)
записите в последния балансов отчет могат да се променят само с цел отразяване на движението по счетоводните книги; задължително обаче се взема предвид следното:
-
временна амортизация и провизии,
-
съществени промени в действителната стойност, които не са вписани в книгите.
3. Всеки акционер има право при поискване да получи безплатни екземпляри от документите по параграф 1, а по желание - извлечения от тях.
Когато акционер е дал съгласие дружеството да използва електронни средства за предаване на информация, такива копия могат да бъдат предоставяни чрез електронна поща.
4. От дружествата не се изисква да предоставят на разположение посочените в параграф 1 документи на мястото на седалището на дружеството, ако за непрекъснат период от време, започващ най-малко един месец преди датата, на която е насрочено общото събрание, на което трябва да бъде взето решение относно плана за сливане, и завършващ не по-рано от момента на закриването на общото събрание, предоставят на разположение документите на своята интернет страницата. Държавите-членки не могат да поставят това освобождаване в зависимост от изисквания или ограничения, различни от необходимите за гарантиране на сигурността на интернет страницата и истинността на документите, и могат да налагат такива изисквания и ограничения само доколкото са пропорционални на постигането на тези цели.
Параграф 3 не се прилага, ако за посочения в първа алинея от настоящия параграф период интернет страницата позволява на акционерите да изтеглят и отпечатат посочените в параграф 1 документи. Въпреки това в този случай държавите-членки могат да предвидят изискване дружествата да предоставят на разположение тези документи на мястото на седалището си за справка на акционерите.
Държавите-членки могат да наложат на дружествата изискването да поддържат информацията на своята интернет страница за определен период от време след провеждане на общото събрание. Държавите-членки могат да уредят последиците от временното нарушаване на достъпа до интернет страницата, предизвикан от технически или други фактори.
Член 12
Защитата на правата на работниците и служителите на всяко от сливащите се дружества се урежда в съответствие с Директива 2001/23/ЕО.
Член 13
1. Законодателството на държавите-членки трябва да предвижда подходяща система за защита на интересите на кредиторите на сливащите се дружества, чиито вземания са възникнали преди публикуването на плана за сливането и са с ненастъпил падеж към момента на това публикуване.
2. За тази цел законодателството на държавите-членки трябва да предвижда най-малко правото на такива кредитори да получат подходящи гаранции, когато финансовото състояние на сливащите се дружества налага такава защита и ако кредиторите вече не се ползват от такива гаранции.
Държавите-членки определят условията за защитата, предвидена в параграф 1 и в първа алинея от настоящия параграф. Във всички случаи държавите-членки гарантират правото на кредиторите да се обърнат към съответния административен или съдебен орган, за да получат подходящи гаранции, ако могат убедително да докажат, че в резултат на сливането удовлетворяването на техните вземания е застрашено и че не са получили подходящи гаранции от дружеството.
3. Защитата за кредиторите на придобиващото дружество и за кредиторите на придобиваното дружество може да бъде различна.
Член 14
Без да се засяга действието на правилата за колективно упражняване на правата им, член 13 се прилага към облигационерите на сливащите се дружества, освен ако сливането е одобрено от събрание на облигационерите, когато националното законодателство предвижда такова събрание, или от всеки облигационер поотделно.
Член 15
На притежателите на ценни книжа, различни от акции, и свързани с особени права се предоставят права в придобиващото дружество, най-малко равностойни на правата им в придобиваното дружество, освен ако промяната на тези права е одобрена от събрание на притежателите на такива ценни книжа, когато националното законодателство предвижда такова събрание, или от всеки притежател на такива ценни книжа поотделно, или ако притежателите имат право да предявят ценните си книжа за обратно изкупуване от придобиващото дружество.
Член 16
1. Когато законодателството на дадена държава-членка не предвижда предварителен съдебен или административен контрол за законосъобразността на сливанията или контролът не обхваща всички правни действия, необходими за сливането, протоколът от заседанието на общото събрание, което взема решение за сливането, а при нужда и договорът за сливането след това общо събрание се съставят и заверяват в надлежна правна форма. Когато не е нужно одобряване на сливането от общите събрания на всички сливащи се дружества, планът за него се съставя и заверява в надлежна правна форма.
2. Нотариусът или органът, компетентен да състави и удостовери документите в надлежна правна форма, трябва да провери и удостовери съществуването и законосъобразността на правните действия и формалностите, вменени в задължение на дружеството, за което нотариусът или органът действа, както и съществуването и законосъобразността на плана за сливането.
Член 17
Законодателството на държавите-членки определя датата, на която сливането влиза в сила.
Член 18
1. Сливането се оповестява по отношение на всяко от сливащите се дружества по начина, предвиден в законодателството на всяка държава-членка в съответствие с член 3 от Директива 2009/101/ЕО.
2. Придобиващото дружество може само да извърши формалностите по публикуването, свързани спридобиваното дружество или дружества.
Член 19
1. Сливането има следните последици ipso jure и едновременно:
а)
прехвърляне към придобиващото дружество на всички активи и пасиви на придобиваното дружество както в отношенията между придобиващото и придобиваното дружество, така и по отношение на трети лица;
б)
акционерите в придобиваното дружество стават акционери в придобиващото дружество;
в)
придобиваното дружество престава да съществува.
2. Не се допуска получаването на акции в придобиващото дружество в замяна срещу акции в придобиваното дружество, които се притежават:
а)
от самото придобиващо дружество или чрез лице, което действува от свое име, но за сметка на това дружество; или
б)
от самото придобивано дружество или чрез лице, което действува от свое име, но за сметка на това дружество.
3. Гореизложеното не засяга действието на законодателството на държавите-членки, което изисква извършването на особени формалности, за да може прехвърлянето на определени активи, права и задължения на придобиваното дружество да има действие спрямо трети лица. Придобиващото дружество може само да извърши тези формалности; законодателството на държавите-членки обаче може да допуска придобиваното дружество да продължи да извършва тези формалности за ограничен срок, който не може да бъде по-дълъг от шест месеца от датата, на която сливането поражда действие, освен в извънредни случаи.
Член 20
В законодателствата на държавите-членки задължително се предвиждат правила, които уреждат гражданската отговорност на членовете на ръководните или управителните органи на придобиваното дружество спрямо акционерите на това дружество за неправомерно поведение на членовете на тези органи при подготовката и извършването на сливането.
Член 21
В законодателствата на държавите-членки задължително се предвиждат правила, които уреждат гражданската отговорност спрямо акционерите на придобиваното дружество на експертите, които отговарят за съставянето от името на това дружество на отчета, посочен в член 10, параграф 1, за неправомерно поведение на тези експерти при изпълнението на задълженията им.
Член 22
1. В законодателствата на държавите-членки може да се предвиждат правила за недействителност на сливанията само в съответствие със следните условия:
а)
недействителността да бъде обявена със съдебно решение;
б)
сливанията, които са породили действие в съответствие с член 17, могат да бъдат обявени за недействителни само ако не е упражнен предварителен съдебен или административен контрол за тяхната законосъобразност, ако документите за тях не са съставени или заверени в надлежна правна форма, или ако бъде доказано, че решението на общото събрание е нищожно или унищожаемо според националното право;
в)
производство за обявяване на недействителността не може да се образува след изтичането на шест месеца от датата, на която сливането е породило действие по отношение на лицето, което се позовава на тази недействителност, или ако порокът е отстранен;
г)
когато е възможно отстраняване на порока, водещ до недействителност на сливането, компетентният съд дава на участвуващите дружества срок за това;
д)
решението, с което сливането се обявява за нищожно, се публикува по начина, предвиден в законодателството на всяка държава-членка в съответствие с член 3 от Директива 2009/101/ЕО;
е)
ако законодателството на дадена държава-членка допуска трети лица да оспорват решението, те могат да сторят това само в шестмесечен срок от публикуването на решениетото по начина, предписан в Директива 2009/101/ЕО;
ж)
решението, с което сливането се обявява за нищожно, не засяга действителността на задълженията, възникнали в полза или в тежест на придобиващото дружество преди публикуването на решението и след датата, на която сливането поражда действие;
з)
дружества, които са участвали в сливането, отговарят солидарно за задълженията на придобиващото дружество по буква ж).
2. Чрез дерогация от параграф 1, буква а), законодателството на дадена държава-членка също може да предвижда, че недействителността на сливането се постановява от административен орган, ако решението на този орган подлежи на обжалване пред съд. Параграф 1, буква б) и букви г)-з) се прилагат по аналогия за административния орган. Такова производство за обявяване на недействителността не може да се образува след изтичането на повече от шест месеца от датата, на която сливането поражда действие.
3. Не се засяга действието на законодателството на държавите-членки относно недействителността на сливане, която е прогласена след упражняването на контрол, различен от предварителен съдебен или административен контрол за законосъобразност.
ГЛАВА IV
СЛИВАНЕ ЧРЕЗ УЧРЕДЯВАНЕ НА НОВО ДРУЖЕСТВО
Член 23
1. Към сливането чрез учредяване на ново дружество се прилагат членове 5, 6 и 7 и членове 9-22 от настоящата директива, без да се засягат членове 12 и 13 от Директива 2009/101/ЕО. За тази цел „сливащи се дружества“ и „придобивано дружество“ означават дружествата, чието съществуване се прекратява, а „придобиващо дружество“ означава новообразуваното дружество.
Член 5, параграф 2, буква а) от настоящата директива се прилага и към новото дружество.
2. Планът за сливането и учредителният договор или проектът за учредителен договор, съответно уставът или проектът за устав на новото дружество, ако те се съдържат в отделни документи, се одобряват на общо събрание на всяко от дружествата, чието съществуване се прекратява.
ГЛАВА V
ПРИДОБИВАНЕ НА ЕДНО ДРУЖЕСТВО ОТ ДРУГО ДРУЖЕСТВО, КОЕТО ПРИТЕЖАВА 90 % ИЛИ ПОВЕЧЕ ОТ НЕГОВИТЕ АКЦИИ
Член 24
Държавите-членки са длъжни да предвидят разпоредба за дружествата, регулирани от тяхното законодателство, във връзка с операцията, при която едно или няколко дружества се прекратяват без ликвидация и прехвърлят всичките си активи и пасиви на друго дружество, което е притежател на всичките им акции и други ценни книжа, даващи право на глас в общото събрание. Такива операции се уреждат от разпоредбите на глава III. Въпреки това държавите-членки не могат да налагат изискванията, предвидени в член 5, параграф 2, букви б), в) и г), членове 9 и 10, член 11, параграф 1, букви г) и д), член 19, параграф 1, буква б) и членове 20 и 21.
Член 25
Държавите-членки не могат да прилагат член 7 по отношение на операциите, посочени в член 24, ако са изпълнени следните условия:
а)
публикуването по член 6 за всяко дружество, участващо в операцията, трябва да бъде извършено най-малко един месец преди влизането ѝ в сила;
б)
най-малко един месец преди действието да е породило ефект акционерите на придобиващото дружество трябва да имат право да се запознаят с документите, посочени в член 11, параграф 1, букви а), б) и в) на мястото на седалището на дружеството;
в)
прилага се член 8, първа алинея, буква в).
За целите на първа алинея, буква б) от настоящия член се прилага член 11, параграфи 2, 3 и 4.
Член 26
Държавите-членки могат да прилагат членове 24 и 25 към операции, при които едно или няколко дружества се прекратяват без ликвидация и прехвърлят всичките си активи и пасиви на друго дружество, ако всички акции и други ценни книжа по член 24 на придобиваното дружество или дружества се притежават от придобиващото дружество и/или от лица, които притежават тези ценни книжа от свое име, но за сметка на това дружество.
Член 27
При сливане чрез придобиване от дружество, което притежава 90 % или повече, но не всички акции и други ценни книжа, даващи право на глас в общото събрание на придобиваното дружество или дружества, държавите-членки не могат да наложат изискване за одобрение на сливането от общото събрание на придобиващото дружество, ако са изпълнени следните условия:
а)
публикуването, предвидено в член 6, за придобиващото дружество да бъде извършено най-малко един месец преди насрочената дата на общото събрание на придобиваното дружество или дружества, на което ще се вземе решението по плана за сливането;
б)
най-малко един месец преди датата, определена в буква а), всички акционери на придобиващото дружество трябва да могат да се запознаят с документите, посочени в член 11, параграф 1, букви а) и б) и, когато е приложимо, букви в), г) и д), на мястото на седалището на дружеството;
в)
прилага се член 8, първа алинея, буква в).
За целите на първа алинея, буква б) от настоящия член се прилага член 11, параграфи 2, 3 и 4.
Член 28
Държавите-членки не могат да налагат изискванията, посочени в членове 9, 10 и 11, в случай на сливане по смисъла на член 27, ако са изпълнени следните условия:
а)
малцинствените акционери на придобиваното дружество да имат право да предявят акциите си за изкупуване от придобиващото дружество;
б)
ако упражнят това право, те да имат право да получат насрещна престация, която съответствува на стойността на акциите им;
в)
при разногласие по отношение на престацията да съществува възможност стойността ѝ да бъде определена от съд или от административен орган, определен от държавата-членка за тази цел.
Не е необходимо дадена държава-членка да прилага първа алинея, когато нейното законодателство дава право на придобиващото дружество, без предварително публично предложение за придобиване, да изисква от всички собственици на останалите ценни книжа на придобиваното дружество или дружества да му продадат тези книжа преди сливането на справедлива цена.
Член 29
Държавите-членки могат да приложат членове 27 и 28 към операции, при които едно или няколко дружества се прекратяват без ликвидация и прехвърлят всичките си активи и пасиви на друго дружество, ако 90 % или повече, но не всички акции и други ценни книжа, посочени в член 27, на придобиваното дружество или дружества са притежание на придобиващото дружество и/или на лица, които притежават тези акции и ценни книжа от свое име, но за сметка на това дружество.
ГЛАВА VI
ДРУГИ ОПЕРАЦИИ, РАЗГЛЕЖДАНИ КАТО СЛИВАНИЯ
Член 30
Ако при операция измежду посочените в член 2 законодателството на дадена държава-членка допуска плащане на парична сума в размер над 10 %, се прилагат глави III и IV и членове 27, 28 и 29.
Член 31
Ако законодателството на дадена държава-членка допуска извършване на някоя от операциите по членове 2, 24 и 30 без прекратяване на всички придобивани дружества, в зависимост от случая се прилагат глава III, с изключение на член 19, параграф 1, буква в), глава IV или глава V.
ГЛАВА VII
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 32
Директива 78/855/ЕИО, изменена с актовете, посочени в приложение I, част А, се отменя с настоящата директива, без да се засягат задълженията на държавите-членки относно сроковете за транспониране в националното право на директивите, които са посочени в приложение I, част Б.
Позоваванията на отменената директива се считат за позовавания на настоящата директива и се четат съгласно таблицата на съответствието в приложение II.
Член 33
Настоящата директива влиза в сила на 1 юли 2011 г.
Член 34
Адресати на настоящата директива са държавите-членки.
Съставено в Страсбург на 5 април 2011 година.
DIREKTIVA 2011/35/EU EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
z dne 5. aprila 2011
o združitvi delniških družb
(kodificirano besedilo)
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 50(2)(g) Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),
v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Tretja direktiva Sveta 78/855/EGS z dne 9. oktobra 1978 o združitvi delniških družb, ki temelji na členu 54(3)(g) Pogodbe (3) je bila večkrat bistveno spremenjena (4). Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno direktivo kodificirati.
(2)
Uskladitev, določena v členu 50(2)(g) Pogodbe in v Splošnem programu za odpravo omejitev svobode ustanavljanja (5), se je začela s Prvo direktivo Sveta 68/151/EGS z dne 9. marca 1968 o uskladitvi zaščitnih ukrepov za varovanje interesov družbenikov in tretjih oseb, ki jih države članice zahtevajo od gospodarskih družb v skladu z drugim odstavkom člena 58 Pogodbe, zato da se oblikujejo zaščitni ukrepi z enakim učinkom v vsej Skupnosti (6).
(3)
Ta uskladitev glede ustanavljanja delniških družb ter ohranjanja in spreminjanja njihovega kapitala se je nadaljevala z Drugo direktivo Sveta 77/91/EGS z dne 13. decembra 1976 o uskladitvi zaščitnih ukrepov za varovanje interesov družbenikov in tretjih oseb, ki jih države članice zahtevajo od gospodarskih družb v skladu z drugim odstavkom člena 58 Pogodbe glede ustanavljanja delniških družb ter ohranjanja in spreminjanja njihovega kapitala, zato da se oblikujejo zaščitni ukrepi z enakim učinkom v vsej Skupnosti (7), in glede letnih računovodskih izkazov za določene oblike družb, s Četrto direktivo Sveta 78/660/EGS z dne 25. julija 1978 o letnih računovodskih izkazih posameznih vrst družb, ki temelji na členu 54(3)(g) Pogodbe (8).
(4)
Varstvo interesov družbenikov in tretjih oseb zahteva, da se zakonodaja držav članic v zvezi z združitvami delniških družb uskladi in da bi zakonodaja vseh držav članic morala vsebovati določbe o združitvah.
(5)
V kontekstu take uskladitve je posebej pomembno, da so delničarji družb, ki se združujejo, primerno obveščeni, in to kar najbolj objektivno, in da so njihove pravice ustrezno zaščitene. Vendar ni razloga, da se zahteva proučitev načrta združitve za delničarje s strani neodvisnega izvedenca, če se vsi delničarji strinjajo, da je ne potrebujejo.
(6)
Varstvo pravic zaposlenih ob prenosu podjetij, obratov ali delov podjetij ali obratov zdaj ureja Direktiva Sveta 2001/23/ES z dne 12. marca 2001 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z ohranjanjem pravic delavcev v primeru prenosa podjetij, obratov ali delov podjetij ali obratov (9).
(7)
Upniki, vključno z imetniki zadolžnic, in osebe, ki imajo druge zahtevke do družb, ki se združujejo, bi morali biti zaščiteni, tako da združitev ne škoduje njihovim interesom.
(8)
Zahteve po objavi iz Direktive 2009/101/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o uskladitvi zaščitnih ukrepov za varovanje interesov družbenikov in tretjih oseb, ki jih države članice zahtevajo od gospodarskih družb v skladu z drugim odstavkom člena 48 Pogodbe, zato da se oblikujejo zaščitni ukrepi z enakim učinkom v vsej Skupnosti (10) glede objave, bi bilo treba razširiti, tako da bi vključevale tudi združitve, da bodo tretje osebe ustrezno obveščene.
(9)
Zaščitne ukrepe za družbenike in tretje osebe v zvezi z združitvami bi bilo treba razširiti, tako da bodo zajete nekatere pravne prakse, ki so v pomembnih vidikih podobne združitvam, tako da se ne bo mogoče izogniti obveznosti zagotovitve takšne zaščite.
(10)
Da se zagotovi pravna varnost glede odnosov med zadevnimi družbami, med njimi in tretjimi osebami ter med družbeniki, je treba omejiti primere, iz katerih lahko izhaja ničnost, z zagotovitvijo, da se napake odpravijo povsod, kjer je to mogoče, in z omejitvijo obdobja, v katerem se lahko začne postopek za uveljavljanje ničnosti.
(11)
Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic glede rokov za prenos direktiv v nacionalno pravo, ki so določeni v delu B Priloge I -
SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:
POGLAVJE I
PODROČJE UPORABE
Člen 1
1. Usklajevalni ukrepi, določeni s to direktivo, se uporabljajo za zakone in druge predpise držav članic v zvezi z naslednjimi tipi družb:
-
v Belgiji:
-
la société anonyme/de naamloze vennootschap,
-
v Bolgariji:
-
акционерно дружество,
-
na Češkem:
-
akciová společnost,
-
na Danskem:
-
aktieselskaber,
-
v Nemčiji:
-
die Aktiengesellschaft,
-
v Estoniji:
-
aktsiaselts,
-
na Irskem:
-
public companies limited by shares, and public companies limited by guarantee having a share capital,
-
v Grčiji:
-
ανώνυμη έταιρία,
-
v Španiji:
-
la sociedad anónima,
-
v Franciji:
-
la société anonyme,
-
v Italiji:
-
la società per azioni,
-
na Cipru:
-
δημόσιες εταιρείες περιορισμένης ευθύνης με μετοχές, δημόσιες εταιρείες περιορισμένης ευθύνης με εγγύηση που διαθέτουν μετοχικό κεφάλαιο,
-
v Latviji:
-
akciju sabiedrība,
-
v Litvi:
-
akcinė bendrovė,
-
v Luksemburgu:
-
la société anonyme,
-
na Madžarskem:
-
részvénytársaság,
-
na Malti:
-
kumpannija pubblika/public limited liability company, kumpannija privata/private limited liability company,
-
na Nizozemskem:
-
de naamloze vennootschap,
-
v Avstriji:
-
die Aktiengesellschaft,
-
na Poljskem:
-
spółka akcyjna,
-
na Portugalskem:
-
a sociedade anónima,
-
v Romuniji:
-
societate pe acțiuni,
-
v Sloveniji:
-
delniška družba,
-
na Slovaškem:
-
akciová spoločnosť,
-
na Finskem:
-
julkinen osakeyhtiö/publikt aktiebolag,
-
na Švedskem:
-
aktiebolag,
-
v Veliki Britaniji:
-
public companies limited by shares, and public companies limited by guarantee having a share capital.
2. Državam članicam ni treba uporabljati te direktive za zadruge, ki so ustanovljene v eni od oblik družb iz odstavka 1. Če zakonodaje držav članic uporabijo to možnost, od teh družb zahtevajo, da dodajo besedo „zadruga“ v vseh dokumentih, navedenih v členu 5 Direktive 2009/101/ES.
3. Državam članicam ni treba uporabljati te direktive v primerih, kadar je ena ali več družb, ki so predmet prevzema ali bodo prenehale obstajati, v stečajnem postopku, v postopku v zvezi s prenehanjem insolventnih družb in v podobnih postopkih.
POGLAVJE II
UREDITEV ZDRUŽITVE S PREVZEMOM ENE ALI VEČ DRUŽB S STRANI DRUGE DRUŽBE IN ZA ZDRUŽITEV Z USTANOVITVIJO NOVE DRUŽBE
Člen 2
Države članice določijo za družbe, za katere velja njihova nacionalna zakonodaja, pravila o ureditvi združitve s prevzemom ene ali več družb s strani druge družbe in za združitev z ustanovitvijo nove družbe.
Člen 3
1. V tej direktivi „združitev s prevzemom“ pomeni postopek, po katerem ena ali več družb preneha brez likvidacije in s katerim se na drugo družbo prenese vsa njihova sredstva in obveznosti, v zameno za delnice prevzemne družbe, ki se izdajo delničarjem prevzete družbe oziroma družb, in za morebitno gotovinsko plačilo, ki ne presega 10 % nominalne vrednosti tako izdanih delnic, ali če nimajo nominalne vrednosti, njihove računovodske vrednosti.
2. Zakonodaja države članice lahko določi, da se sme združitev s prevzemom izvesti tudi, kadar je ena ali več prevzetih družb v likvidaciji, pod pogojem, da je ta možnost omejena na družbe, ki svojih sredstev še niso začele razdeljevati delničarjem.
Člen 4
1. V tej direktivi „združitev z ustanovitvijo nove družbe“ pomeni postopek, po katerem več družb preneha brez likvidacije in s katerim se na družbo, ki jo ustanavljajo, prenese vsa njihova sredstva in obveznosti, v zameno za delnice nove družbe, ki se izdajo njenim delničarjem, in za morebitno gotovinsko plačilo, ki ne presega 10 % nominalne vrednosti tako izdanih delnic, ali če te nimajo, njihove računovodske vrednosti.
2. Zakonodaja države članice lahko določi, da se sme združitev z ustanovitvijo nove družbe izvesti tudi, kadar je ena ali več družb, ki bodo prenehale obstajati, v likvidaciji, pod pogojem, da je ta možnost omejena na družbe, ki svojih sredstev še niso začele razdeljevati svojim delničarjem.
POGLAVJE III
ZDRUŽITEV S PREVZEMOM
Člen 5
1. Upravni ali poslovodni organi družb, ki se združujejo, sestavijo pisni načrt združitve.
2. Načrt združitve mora opredeliti najmanj:
(a)
obliko, ime in sedež vsake od družb, ki se združujejo;
(b)
menjalno razmerje delnic in znesek vseh gotovinskih plačil;
(c)
pogoje v zvezi z dodelitvijo delnic v prevzemni družbi;
(d)
datum, od katerega imajo imetniki takih delnic pravico do udeležbe v dobičku, in vse posebne pogoje, ki so povezani s to pravico;
(e)
datum, od katerega se transakcije prevzete družbe v računovodske namene obravnavajo kot posli prevzemne družbe;
(f)
pravice, ki jih prevzemna družba prenese na imetnike delnic, katerim pripadajo posebne pravice, in na imetnike vrednostnih papirjev, ki niso delnice, ali ukrepe, ki so predlagani v zvezi z njimi;
(g)
vse posebne prednosti, priznane izvedencem iz člena 10(1), in članom upravnih, poslovodnih, nadzornih ali kontrolnih organov družb, ki se združujejo.
Člen 6
Načrt združitve se mora objaviti na način, ki je določen z zakonodajo posamezne države članice, v skladu s členom 3 Direktive 2009/101/ES, za vsako od družb, ki se združujejo, najmanj en mesec pred datumom skupščine delničarjev, ki bo o tem odločala.
Katera koli od družb, ki se združujejo, se izvzame od zahteve po objavi iz člena 3 Direktive 2009/101/ES, če za neprekinjeno obdobje z začetkom najmanj en mesec pred predvidenim dnevom skupščine delničarjev, ki odloča o načrtu združitve in se ne konča pred zaključkom te skupščine, na svojem spletnem mestu zagotovijo dostop do načrta takšne združitve, ki je javen in brezplačen. Države članice za to izvzetje ne določijo nikakršnih zahtev ali omejitev, razen tistih, ki so nujne za zagotovitev varnosti spletnega mesta in pristnosti dokumentov ter le do take mere, da so te zahteve in omejitve sorazmerne z izpolnitvijo teh ciljev.
Z odstopanjem od drugega odstavka tega člena lahko države članice zahtevajo objavo na osrednji elektronski platformi iz člena 3(5) Direktive 2009/101/ES. Države članice lahko zahtevajo možnost objave na kateri koli drugi spletni strani, ki jo določijo za ta namen. Kadar države članice uporabijo eno od teh možnosti, zagotovijo, da se družbam za to objavo ne zaračuna posebne pristojbine.
Kadar se uporabi spletno mesto, ki ni osrednja elektronska platforma, se sklic, ki omogoča dostop do tega spletnega mesta, objavi na osrednji elektronski platformi najmanj mesec dni pred predvidenim dnevom skupščine delničarjev. Ta sklic vključuje datum objave načrta združitve na spletnem mestu in je brezplačno dostopen za javnost. Družbam se za tako objavo ne zaračuna posebne pristojbine.
Prepoved zaračunavanja posebne pristojbine za objavo družbam, določena v tretjem in četrtem odstavku, ne vpliva na možnost držav članic, da na družbe prenesejo stroške v zvezi z osrednjo elektronsko platformo.
Države članice lahko od družb zahtevajo, da informacije ohranijo določen čas po generalni skupščini na njihovem spletnem mestu ali po potrebi na osrednji elektronski platformi oziroma drugem spletnem mestu, ki ga določi zadevna država članica. Države članice lahko opredelijo posledice začasno onemogočenega dostopa do spletnega mesta ali osrednje elektronske platforme zaradi tehničnih ali drugih dejavnikov.
Člen 7
1. Za združitev je potrebna najmanj odobritev skupščine delničarjev vsake od družb, ki se združujejo. Zakonodaje držav članic določijo, da je za sklep o odobritvi potrebna najmanj dvotretjinska večina glasov, ki se nanaša bodisi na delnice bodisi na zastopani vpisani kapital.
Zakonodaja države članice lahko kljub temu določi, da zadošča navadna večina glasov, opredeljenih v prvem pododstavku, kadar je zastopana najmanj polovica vpisanega kapitala. Poleg tega se, kadar je to primerno, uporabljajo pravila, ki urejajo spremembe družbene pogodbe in statuta.
2. Kadar je več razredov delnic, skupščina delničarjev sprejme sklep v zvezi z združitvijo, tako da glasuje posebej vsaj za vsak razred delničarjev, v pravice katerih ta transakcija posega.
3. Sklep obsega oboje, odobritev načrta združitve ter vse spremembe družbene pogodbe in statuta, ki so potrebne zaradi združitve.
Člen 8
Za združitev ni potrebno, da je z zakonodajo države članice zahtevana odobritev skupščine delničarjev prevzemne družbe, če so izpolnjeni naslednji pogoji:
(a)
objava za prevzemno družbo, določena v členu 6, mora biti opravljena najmanj en mesec pred datumom, določenim za skupščino delničarjev prevzete družbe oziroma družb, na kateri se odloča o načrtu združitve;
(b)
najmanj en mesec pred datumom, opredeljenim v točki (a), morajo imeti vsi delničarji prevzemne družbe pravico, da na registriranem sedežu prevzemne družbe natančno pregledajo dokumente iz člena 11(1);
(c)
eden ali več delničarjev prevzemne družbe, ki je imetnik minimalnega odstotka vpisanega kapitala, mora imeti pravico do zahteve, da se skliče skupščina delničarjev prevzemne družbe, ki naj odloči, ali odobrava združitev; ta minimalni odstotek ne sme biti določen na več kakor 5 %. Vendar pa lahko države članice predvidijo izločitev delnic brez glasovalne pravice iz tega izračuna.
Za namene točke (b) prvega odstavka se uporablja člen 11(2), (3) in (4).
Člen 9
1. Upravni ali poslovodni organi posameznih družb, ki se združujejo, pripravijo podrobno pisno poročilo, v katerem je obrazložen načrt združitve ter ki opredeljuje pravne in ekonomske razloge načrta, zlasti menjalno razmerje delnic.
V tem poročilu so prav tako opisane kakršne koli posebne težave, ki so se pojavile pri vrednotenju.
2. Upravni ali poslovodni organi posameznih udeleženih družb obvestijo skupščino delničarjev svoje družbe in upravne ali poslovodne organe drugih udeleženih družb, tako da lahko ti obvestijo svoje skupščine delničarjev o kakršnih koli bistvenih spremembah sredstev in obveznosti med datumom izdelave načrta združitve in datumom skupščine delničarjev, ki bo odločila o načrtu združitve.
3. Države članice lahko določijo, da se poročilo iz odstavka 1 in/ali informacije iz odstavka 2 ne zahtevajo, če se s tem strinjajo vsi delničarji in imetniki drugih vrednostnih papirjev z glasovalno pravico vseh družb, udeleženih v združitvi.
Člen 10
1. Eden ali več izvedencev, ki jih je imenoval ali odobril sodni ali upravni organ, za vsako od družb, ki se združujejo, vendar neodvisno od njih, preveri načrt združitve in sestavi pisno poročilo delničarjem. Vendar lahko zakonodaja države članice predvidi imenovanje enega ali več neodvisnih izvedencev za vse družbe, ki se združujejo, če sodni ali upravni organ opravi takšno imenovanje na skupno zahtevo teh družb. Ti izvedenci so lahko fizične osebe, pravne osebe, družbe ali podjetja, odvisno od zakonodaje posamezne države članice.
2. V poročilu iz odstavka 1 morajo izvedenci v vsakem primeru podati svoje mnenje o tem, ali je menjalno razmerje delnic pošteno in razumno. To mnenje mora najmanj:
(a)
navesti uporabljeno metodo ali metode za izračun predlaganega menjalnega razmerja delnic;
(b)
navesti, ali je takšna metoda oziroma so takšne metode primerne za zadevni primer, navesti dobljene vrednosti pri uporabi vsake od teh metod in dati mnenje o relativni pomembnosti, pripisani takšnim metodam pri izračunu vrednosti, o kateri se odloča.
V poročilu se opišejo tudi vse morebitne posebne težave, ki so nastale pri vrednotenju.
3. Vsak izvedenec ima pravico, da dobi od družb, ki se združujejo, vse zadevne informacije in dokumentacijo ter da izpelje vse potrebne poizvedbe.
4. Niti proučitev načrta združitve niti strokovno poročilo se ne zahtevata, če se s tem strinjajo vsi delničarji in imetniki drugih vrednostih papirjev z glasovalno pravico vseh družb, udeleženih v združitvi.
Člen 11
1. Vsi delničarji imajo pravico, da na registriranem sedežu družbe najmanj en mesec pred datumom, določenim za skupščino delničarjev, ki odloča o načrtu združitve, pregledajo najmanj naslednje dokumente:
(a)
načrt združitve;
(b)
letne računovodske izkaze in letna poročila družb, ki se združujejo, za zadnja tri poslovna leta;
(c)
kadar je potrebno, bilanco stanja, sestavljeno na datum, ki ne sme biti starejši od datuma prvega dne treh mesecev, ki so pretekli pred datumom načrta združitve, če se zadnji letni računovodski izkaz nanaša na poslovno leto, ki je preteklo več kakor šest mesecev pred tem datumom;
(d)
kadar je potrebno, poročila upravnih ali poslovodnih organov družb, ki se združujejo, določena v členu 9;
(e)
kadar je potrebno, poročilo iz člena 10(1).
Za namene točke (c) prvega pododstavka se bilanca stanja ne zahteva, če družba objavi polletno računovodsko poročilo v skladu s členom 5 Direktive 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2004 o uskladitvi zahtev v zvezi s preglednostjo informacij o izdajateljih, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu (11) in ga da na voljo delničarjem v skladu s tem odstavkom. Poleg tega lahko države članice določijo, da se bilanca stanja ne zahteva, če se s tem strinjajo vsi delničarji in imetniki drugih vrednostnih papirjev z glasovalno pravico vseh družb, udeleženih v združitvi.
2. Bilanca stanja iz točke (c) prvega pododstavka odstavka 1 se sestavi z uporabo enakih metod in načrta kakor zadnja letna bilanca stanja.
Zakonodaja držav članic lahko kljub temu določi, da:
(a)
ni treba upoštevati najnovejšega popisa fizičnega inventarja;
(b)
se vrednotenja, prikazana v zadnji bilanci stanja, spremenijo le toliko, da izražajo vknjižbe v knjigovodskih evidencah; vsekakor pa je treba upoštevati naslednje:
-
periodično amortizacijo in rezervacije,
-
materialne spremembe v dejanski vrednosti, ki niso prikazane v knjigovodstvu.
3. Vsak delničar ima pravico, da na zahtevo brezplačno dobi celoten ali, če tako želi, delni prepis dokumentov iz odstavka 1.
Če se delničar strinja, da lahko družba posreduje informacije z elektronskimi sredstvi, se lahko take kopije pošljejo po elektronski pošti.
4. Družba je izvzeta iz zahteve, da dokumente iz odstavka 1 da na voljo na svojem registriranem sedežu, če jih za neprekinjeno obdobje z začetkom vsaj en mesec pred predvidenim dnevom skupščine delničarjev, ki odloča o načrtu združitve in se ne konča pred zaključkom skupščine, objavi na svojem spletnem mestu. Države članice za to izvzetje ne določijo nikakršnih zahtev ali omejitev, razen tistih, ki so potrebne za zagotovitev varnosti spletnega mesta in pristnosti dokumentov ter le do take mere, da so te zahteve ali omejitve sorazmerne z izpolnitvijo teh ciljev.
Odstavek 3 se ne uporablja, če spletno mesto delničarjem omogoča, da v celotnem obdobju iz prvega pododstavka tega odstavka prenesejo in natisnejo dokumente iz odstavka 1. Vendar lahko države članice v tem primeru določijo, da mora družba na svojem registriranem sedežu delničarjem omogočiti vpogled v te dokumente.
Države članice lahko od družb zahtevajo, da informacije določen čas po generalni skupščini ohranijo na svojem spletnem mestu. Države članice lahko določijo posledice začasno onemogočenega dostopa do spletnega mesta zaradi tehničnih ali drugih dejavnikov.
Člen 12
Varstvo pravic zaposlenih v vsaki od družb, ki se združujejo, se ureja v skladu z Direktivo 2001/23/ES.
Člen 13
1. Zakonodaje držav članic morajo določiti ustrezen sistem za varstvo interesov upnikov družb, ki se združujejo, katerih zahtevki so starejšega datuma kakor objava načrta združitve in še niso zapadli do dneva te objave.
2. V ta namen zakonodaje držav članic določijo vsaj to, da imajo ti upniki pravico do ustreznih zaščitnih ukrepov, če je takšna zaščita potrebna zaradi finančnega položaja družb, ki se združujejo, in če ti upniki še niso tako zaščiteni.
Države članice določijo pogoje za zaščito iz odstavka 1 in prvega pododstavka tega odstavka. V vsakem primeru države članice zagotovijo, da lahko upniki pri ustreznem upravnem ali sodnem organu zaprosijo za ustrezne zaščitne ukrepe, pod pogojem, da lahko verodostojno prikažejo, da je zaradi združitve ogrožena izpolnitev njihovih zahtevkov in da družba ni zagotovila ustreznih zaščitnih ukrepov.
3. Takšno varstvo je lahko drugačno za upnike prevzemne družbe kakor za upnike prevzete družbe.
Člen 14
Brez poseganja v pravila, ki urejajo skupinsko uveljavljanje njihovih pravic, se za imetnike zadolžnic družb, ki se združujejo, uporablja člen 13, razen kadar združitev odobri skupščina imetnikov zadolžnic, če je takšna skupščina določena v nacionalni zakonodaji, ali imetniki zadolžnic posamezno.
Člen 15
Imetniki vrednostnih papirjev, ki niso delnice, in katerim pripadajo posebne pravice, morajo imeti v prevzemni družbi najmanj enakovredne pravice tistim, ki so jih imeli v prevzeti družbi, razen kadar spremembo teh pravic odobri skupščina imetnikov takih vrednostnih papirjev, če je takšna skupščina določena v nacionalni zakonodaji, ali imetniki takih vrednostnih papirjev posamezno, ali razen kadar imajo imetniki pravico, da njihove vrednostne papirje ponovno odkupi prevzemna družba.
Člen 16
1. Kadar zakonodaje držav članic ne predvidevajo sodnega ali upravnega preventivnega nadzora nad zakonitostjo združitev ali kjer tak nadzor ne obsega vseh pravnih dejanj, potrebnih za združitev, se v pravilni pravni obliki sestavijo in overijo zapisniki skupščin delničarjev, ki odločajo o združitvi, in kjer je primerno, pogodba o združitvi, ki sledi takim skupščinam delničarjev. V primerih, ko ni potrebno, da združitev potrdijo skupščine delničarjev vseh družb, ki se združujejo, mora biti načrt združitve overjen in izdelan v pravilni pravni obliki.
2. Notar ali organ, pristojen za izdelavo in overovitev listine v pravilni pravni obliki, mora preveriti in overiti obstoj in veljavnost pravnih aktov in formalnosti, ki jih potrebuje družba, za katero ta notar ali organ dela, ter načrta združitve.
Člen 17
Zakonodaje držav članic določijo datum, ko začne združitev učinkovati.
Člen 18
1. Združitev se mora objaviti na način, predpisan z zakonodajo vsake države članice, v skladu s členom 3 Direktive 2009/101/ES za vsako od družb, ki se združujejo.
2. Prevzemna družba lahko sama opravi formalnosti v zvezi z objavo za prevzeto družbo oziroma družbe.
Člen 19
1. Združitev mora imeti ipso iure in sočasno naslednje posledice:
(a)
prenos vseh sredstev in obveznosti prevzete družbe, tako med prevzeto in prevzemno družbo kot glede tretjih oseb na prevzemno družbo;
(b)
delničarji prevzete družbe postanejo delničarji prevzemne družbe;
(c)
prevzeta družba preneha obstajati.
2. Nobena delnica prevzemne družbe se ne zamenja za delnice prevzete družbe, katere imetnik je bodisi:
(a)
prevzemna družba sama ali prek osebe, ki deluje v svojem imenu, vendar za račun prevzemne družbe; ali
(b)
prevzeta družba sama ali prek osebe, ki deluje v svojem imenu, vendar za račun prevzete družbe.
3. Slednje ne vpliva na zakonodaje držav članic, ki zahtevajo izpolnitev posebnih formalnosti, da se lahko opravi prenos nekaterih sredstev, pravic in obveznosti prevzete družbe na tretje osebe. Prevzemna družba lahko izpolni te formalnosti sama, vendar lahko zakonodaje držav članic dovoljujejo, da prevzeta družba nadaljuje izvajanje teh formalnosti v omejenem obdobju, ki, razen v izjemnih primerih, ne more biti določeno za več kakor šest mesecev od datuma, ko je združitev začela učinkovati.
Člen 20
Zakonodaje držav članic določijo najmanj pravila, ki urejajo civilno odgovornost članov upravnih in poslovodnih organov te družbe do delničarjev prevzete družbe glede neprimernega ravnanja članov teh organov pri pripravi in izvajanju združitve.
Člen 21
Zakonodaje držav članic določijo najmanj pravila, ki urejajo civilno odgovornost izvedencev, odgovornih za sestavo poročila iz člena 10(1) v imenu te družbe, do delničarjev prevzete družbe glede neprimernega ravnanja teh izvedencev pri izvajanju njihovih dolžnosti.
Člen 22
1. Zakonodaje držav članic lahko določijo pravila za ničnost združitev samo v skladu z naslednjimi pogoji:
(a)
ničnost mora biti izrečena s sodno odločbo;
(b)
združitve, ki so začele učinkovati na podlagi člena 17, so lahko razglašene za nične le, če ni bilo nobenega sodnega ali upravnega preventivnega nadzora nad njihovo zakonitostjo, ali če niso bile sestavljene in overjene v pravilni pravni obliki, ali če se izkaže, da je sklep skupščine po nacionalnem pravu ničen ali izpodbojen;
(c)
ničnostnega postopka ni mogoče sprožiti več kakor šest mesecev po datumu, ko je združitev začela učinkovati za osebo, ki se sklicuje na ničnost, ali če so bile napake odpravljene;
(d)
kadar je napako, zaradi katere je združitev neveljavna, mogoče odpraviti, pristojno sodišče odobri obdobje, v katerem morajo udeležene družbe napake odpraviti;
(e)
sodna odločba, s katero je združitev razglašena za neveljavno, se objavi na način, določen z zakonodajo vsake države članice, v skladu s členom 3 Direktive 2009/101/ES;
(f)
kadar zakonodaja države članice dovoljuje tretji osebi, da se pritoži zoper tako sodno odločbo, lahko ta oseba to stori le v šestih mesecih od objave sodne odločbe na način, ki je določen z Direktivo 2009/101/ES;
(g)
sodna odločba, s katero je združitev razglašena za neveljavno, sama po sebi ne vpliva na veljavnost obveznosti, ki so bile sklenjene v breme ali korist prevzemne družbe, ki so nastale, preden je bila sodna odločba objavljena, in po datumu, ko je združitev začela učinkovati;
(h)
družbe, ki so bile udeležene pri združitvi, so skupno in solidarno odgovorne za obveznosti prevzemne družbe iz točke (g).
2. Z odstopanjem od točke (a) odstavka 1 lahko zakonodaja države članice določi tudi, da ničnost združitve odredi upravni organ, če je zoper takšno odločitev možno vložiti pravno sredstvo na sodišču. Točka (b) in točke (d) do (h) odstavka 1 se uporabljajo po analogiji za upravni organ. Takšnega ničnostnega postopka ni mogoče sprožiti več kot šest mesecev po datumu, ko je združitev začela učinkovati.
3. Navedeno ne vpliva na zakonodaje držav članic o ničnosti združitve, ki bi bila razglašena po kakršnem koli drugem nadzoru zakonitosti, razen sodnega ali upravnega preventivnega nadzora zakonitosti.
POGLAVJE IV
ZDRUŽITEV Z USTANOVITVIJO NOVE DRUŽBE
Člen 23
1. Za združitev z ustanovitvijo nove družbe se uporabljajo členi 5, 6 in 7 ter členi 9 do 22 te direktive, vendar to ne posega v člena 12 in 13 Direktive 2009/101/ES. V ta namen „družbe, ki se združujejo“ in „prevzeta družba“ pomenijo družbe, ki bodo prenehale obstajati, „prevzemna družba“ pa pomeni novo družbo.
Točka (a) člena 5(2) te direktive velja tudi za novo družbo.
2. Načrt združitve, in če je tako določeno v posebnem dokumentu, družbeno pogodbo ali osnutek družbene pogodbe in statut ali osnutek statuta za novo družbo odobri skupščina delničarjev vsake od družb, ki bodo prenehale obstajati.
POGLAVJE V
PREVZEM DRUŽBE S STRANI DRUGE DRUŽBE, KI JE IMETNICA 90 % ALI VEČ NJENIH DELNIC
Člen 24
Države članice določijo za družbe, za katere je zavezujoče njihovo pravo, pravila za postopek, s katerim ena ali več družb preneha brez likvidacije, vsa njihova sredstva in obveznosti pa se prenesejo na drugo družbo, imetnico vseh njihovih delnic in drugih vrednostnih papirjev z glasovalno pravico na skupščini delničarjev. Take postopke urejajo določbe poglavja III. Vendar države članice ne smejo naložiti zahtev iz točk (b), (c) in (d) člena 5(2), členov 9 in 10, točk (d) in (e) člena 11(1), točke (b) člena 19(1) ter členov 20 in 21.
Člen 25
Države članice ne uporabijo člena 7 za postopke iz člena 24, če so izpolnjeni naslednji pogoji:
(a)
objava, določena v členu 6, mora biti opravljena za vsako v postopku udeleženo družbo najmanj en mesec pred začetkom veljavnosti postopka;
(b)
najmanj en mesec pred začetkom veljavnosti postopka morajo vsi delničarji prevzemne družbe imeti pravico, da na registriranem sedežu družbe pregledajo dokumente iz točk (a), (b) in (c) člena 11(1);
(c)
uporabiti se mora točka (c) prvega odstavka člena 8.
Za namene točke (b) prvega odstavka tega člena se uporablja člen 11(2), (3) in (4).
Člen 26
Države članice lahko uporabijo člena 24 in 25 za postopke, s katerimi ena ali več družb preneha brez likvidacije, vsa njihova sredstva in obveznosti pa se prenesejo na drugo družbo, če so vse delnice in drugi vrednostni papirji iz člena 24 prevzete družbe oziroma družb, v posesti prevzemne družbe in/ali oseb, ki so imetnice teh delnic in vrednostnih papirjev v svojem imenu, vendar za račun te družbe.
Člen 27
Kadar združitev s prevzemom izvede družba, ki je imetnica 90 % ali več, ne pa vseh delnic in drugih vrednostnih papirjev, imetništvo katerih zagotavlja glasovalne pravice na skupščini delničarjev prevzete družbe oziroma družb, države članice ne zahtevajo odobritve združitve s strani skupščine delničarjev prevzemne družbe, če so izpolnjeni naslednji pogoji:
(a)
objava, določena v členu 6, se mora v zvezi s prevzemno družbo opraviti najmanj en mesec pred datumom, določenim za skupščino delničarjev prevzete družbe oziroma družb, ki odločajo o načrtu združitve;
(b)
najmanj en mesec pred datumom iz točke (a) morajo imeti vsi delničarji prevzemne družbe pravico, da na registriranem sedežu družbe pregledajo dokumente iz točk (a), (b) ter po potrebi (c), (d) in (e) člena 11(1);
(c)
uporabiti se mora točka (c) prvega odstavka člena 8.
Za namene točke (b) prvega odstavka tega člena se uporablja člen 11(2), (3) in (4).
Člen 28
Države članice ne naložijo zahtev iz členov 9, 10 in 11 za združitev v smislu člena 27, če so izpolnjeni naslednji pogoji:
(a)
manjšinski delničarji prevzete družbe morajo imeti pravico, da njihove delnice prevzame prevzemna družba;
(b)
če uveljavijo to pravico, morajo imeti pravico, da v vrednosti njihovih delnic prejmejo ustrezno plačilo;
(c)
če se glede takšnega plačila ne strinjajo, mora obstajati možnost, da vrednost plačila določi sodišče ali upravni organ, ki ga v ta namen določi država članica.
Državi članici ni treba uporabljati prvega odstavka, če zakonodaja te države članice prevzemni družbi brez predhodne javne ponudbe za prevzem omogoča, da od vseh imetnikov preostalih vrednostnih papirjev prevzete družbe oziroma družb zahteva, da ji te vrednostne papirje po pošteni ceni prodajo pred združitvijo.
Člen 29
Države članice lahko uporabijo člena 27 in 28 za postopke, s katerimi ena ali več družb preneha brez likvidacije, vsa njihova sredstva in obveznosti pa se prenesejo na drugo družbo, če je 90 % ali več, vendar ne vseh delnic in drugih vrednostnih papirjev prevzete družbe oziroma družb, navedenih v členu 27, v posesti prevzemne družbe in/ali oseb, ki so imetnice teh delnic in vrednostnih papirjev v lastnem imenu, vendar za račun te družbe.
POGLAVJE VI
DRUGI POSTOPKI, KI SE OBRAVNAVAJO KOT ZDRUŽITVE
Člen 30
Kadar v enem od postopkov iz člena 2 zakonodaja države članice dovoljuje, da gotovinsko plačilo preseže 10 %, se uporabljajo poglavji III in IV ter členi 27, 28 in 29.
Člen 31
Kadar zakonodaja države članice dovoljuje enega od postopkov iz členov 2, 24 in 30, in pri tem vse prenesene družbe ne prenehajo obstajati, se smiselno uporabljajo poglavje III razen točke (c) člena 19(1), poglavje IV ali poglavje V.
POGLAVJE VII
KONČNE DOLOČBE
Člen 32
Direktiva 78/855/EGS, kakor je bila spremenjena z akti, navedenimi v delu A Priloge I, se razveljavi, brez poseganja v obveznosti držav članic glede rokov za prenos v nacionalno pravo in začetka uporabe direktiv, ki so določeni v delu B Priloge I.
Sklicevanja na razveljavljeno direktivo se upoštevajo kot sklicevanja na to direktivo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo v Prilogi II.
Člen 33
Ta direktiva začne veljati 1. julija 2011.
Člen 34
Ta direktiva je naslovljena na države članice.
V Strasbourgu, 5. aprila 2011