РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 206/2012 НА КОМИСИЯТА
от 6 март 2012 година
за прилагане на Директива 2009/125/ЕО на Европейския парламент и на Съвета по отношение на изискванията за екопроектиране на климатизатори и вентилатори за разхлаждане
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Директива 2009/125/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 21 октомври 2009 г. за създаване на рамка за определяне на изискванията за екодизайн към продукти, свързани с енергопотреблението (1), и по специално член 15, параграф 1 от нея,
след консултация с Консултативния форум по екопроектиране,
като има предвид, че:
(1)
Съгласно Директива 2009/125/ЕО Комисията следва да определя изисквания за екопроектиране на свързани с енергопотреблението продукти със значителен обем на продажби и търговия, имащи значително въздействие върху околната среда и които са с голям потенциал за подобряване чрез проектиране на тяхното въздействие върху околната среда, без това да води до прекомерни разходи.
(2)
Съгласно член 16, параграф 2, буква а) от Директива 2009/125/ЕО в съответствие с процедурата, посочена в член 19, параграф 3, и критериите, определени в член 15, параграф 2, както и след консултации с Консултативния форум по екопроектиране, Комисията, когато е целесъобразно, въвежда мерки по прилагането, предоставящи голям потенциал за рентабилно намаляване на емисиите на парникови газове, като например за продукти в системи за отопление, вентилация и климатизация.
(3)
Комисията направи предварително проучване за анализиране на техническите, екологичните и икономическите аспекти на климатизаторите и вентилаторите за разхлаждане, които обикновено се използват в домакинствата и в малки търговски обекти. Проучването бе осъществено съвместно със заинтересовани страни от ЕС и трети държави, като резултатите бяха направени обществено достояние.
(4)
Основните екологични аспекти на обхванатите продукти, които за целите на настоящия регламент са определени като значими, са консумацията на енергия на етапа на ползване и нивото на звуковата мощност. Предварителното проучване определи също така възможните изтичания на хладилен агент като значим екологичен аспект, под формата на директни емисии на парникови газове, които представляват средно около 10-20 % от комбинираните преки и непреки емисии на парникови газове.
(5)
Както се вижда от предварителното проучване и бе потвърдено при оценката на въздействието, липсва информация за енергийната ефективност на вентилаторите за разхлаждане. Все пак, за да бъде осигурена важна информация на органите за надзор на пазара и да се осигури възможност за ефективно наблюдение на пазара за целите на определяне на минимални изисквания за енергийна ефективност в бъдеще, изискванията за продуктова информация за вентилаторите за разхлаждане ще гарантират, че данните за ефективността на уреда и използваният метод на измерване ще са ясно видими върху продукта. Освен това за разхлаждащите вентилатори са определени режими „в готовност“ и „изключен“.
(6)
Годишната консумация на електроенергия от продуктите, които са предмет на настоящия регламент, бе оценена на 30 TWh в ЕС за 2005 г. Освен ако не се вземат конкретни мерки, годишната консумация на електроенергия се очаква да бъде 74 TWh през 2020 г. Предварителното проучване показа, че консумацията на електроенергия от продуктите, предмет на настоящия регламент, може да бъде значително намалена.
(7)
Предварителното проучване показва, че не са необходими изисквания, отнасящи се до други параметри на екопроектирането, посочени в част 1 от приложение I към Директива 2009/125/ЕО, тъй като консумацията на електроенергия и нивото на звуковата мощност на климатизаторите на етапа на използване са най-значимите екологични аспекти.
(8)
Тъй като хладилните агенти са разгледани в Регламент (ЕО) № 842/2006 на Европейския парламент и на Съвета от 17 май 2006 г. относно някои флуорирани парникови газове (2), в настоящия регламент не се формулират специфични изисквания за хладилните агенти. Съгласно изискванията за екопроектиране обаче се предлага премия с цел насочване на пазара към използването на хладилни агенти с намалено вредно въздействие върху околната среда. Премията ще доведе до по-ниски минимални изисквания за енергийна ефективност за уреди, в които се използват хладилни агенти с нисък потенциал за глобално затопляне (ПГЗ).
(9)
Климатизаторите могат да бъдат част от системи, инсталирани в сгради. Националното законодателство, основаващо се на Директива 2010/31/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 19 май 2010 година относно енергийните характеристики на сградите (3), може да определя нови по-строги изисквания за енергийната ефективност на тези системи за климатизация при използване на изчислителните и измервателните методи, дефинирани в настоящия регламент по отношение на енергийната ефективност на климатизатора.
(10)
Значителна част от общата консумация на енергия от тези уреди може да се дължи на функции за режим „в готовност“ и режим „изключен“. За климатизатори, с изключение на двуканални и едноканални климатизатори, консумацията на електроенергия при тези функции е част от минималните изисквания за енергийните показатели и от метода за измерване на сезонната ефективност. Изискванията към режима „в готовност“ и режима „изключен“ за двуканални и едноканални климатизатори са определени въз основа на изискванията за екопроектиране от Регламент (ЕО) № 1275/2008 на Комисията (4).
(11)
Очаква се комбинираният ефект от изискванията за екопроектиране, формулирани в настоящия регламент, и от Делегирания регламент (ЕС) № 626/2011 на Комисията от 4 май 2011 година за допълване на Директива 2010/30/ЕС на Европейския парламент и на Съвета по отношение на енергийното етикетиране на климатизатори (5) да доведе до годишна икономия на електроенергия от 11 TWh към 2020 г., в сравнение с варианта, при който мерки не се предприемат.
(12)
Продуктите, които са предмет на настоящия регламент, следва да бъдат направени по-ефективни по отношение на консумацията на енергия чрез прилагане на рентабилни технологии, свободни от индустриална собственост върху тях, които могат да намалят комбинираните разходи по закупуване и експлоатация на тези продукти.
(13)
Изискванията за екопроектиране не трябва да водят до влошаване от гледна точка на потребителя на функционалните възможности на продукта и не трябва да влияят отрицателно върху здравето, безопасността и околната среда. По-специално, ползите от намаляването на консумацията на електроенергия на етапа на използване следва да свръхкомпенсират всякакви допълнителни въздействия върху околната среда през етапа на производство.
(14)
Изискванията за екопроектиране следва да бъдат въвеждани постепенно, за да се предостави достатъчно време на производителите да препроектират продуктите, които са предмет на настоящия регламент. Сроковете за въвеждане следва да се определят по такъв начин, че да се избегнат отрицателни въздействия върху функционалните възможности на продуктите на пазара и да се вземат предвид въздействията върху разходите на крайните потребители и производителите, по-специално на малките и средни предприятия, като същевременно се осигури своевременно постигане на целите на настоящия регламент.
(15)
Измерванията на съществените параметри на продуктите следва да бъдат извършвани чрез надеждни, точни и възпроизводими методи, които са съобразени с общоприетите измервателни методи на съвременно техническо равнище, включително посочените в хармонизирани стандарти, когато има такива, приети от европейските организации за стандартизация и изброени в приложение I към Директива 98/48/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 20 юли 1998 г. за изменение на Директива 98/34/ЕО за определяне на процедура за предоставяне на информация в областта на техническите стандарти и регламенти (6).
(16)
В съответствие с член 8 от Директива 2009/125/ЕО настоящият регламент определя приложимите процедури за оценка на съответствието.
(17)
С цел да бъдат улеснени проверките за съответствие, производителите следва да предоставят в техническата документация информацията, посочена в приложения IV и V към Директива 2009/125/ЕО, доколкото тази информация се отнася за изискванията, определени в настоящия регламент.
(18)
В допълнение към правно обвързващите изисквания, предвидени в настоящия регламент, следва да бъдат определени базови стойности за сравнение за най-добри налични технологии, за да се осигури широка разполагаемост и лесна достъпност на информацията относно екологичните показатели през целия жизнен цикъл на продуктите, които са предмет на настоящия регламент.
(19)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Комитета, учреден с член 19, параграф 1 от Директива 2009/125/ЕО,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет и обхват
1. С настоящия регламент се въвеждат изисквания за екопроектиране по отношение на пусканите на пазара захранвани от електрическата мрежа климатизатори с номинална охладителна мощност ≤ 12 kW (или отоплителна, ако продуктът няма функция за охлаждане) и разхлаждащи вентилатори с входна електрическа мощност на вентилатора ≤ 125 W.
2. Настоящият регламент не се прилага за:
a)
уреди, които работят с неелектрически източници на енергия;
б)
климатизатори, чиято кондензаторна страна или изпарителна страна или и двете не използват въздух като среда за пренасяне на топлината.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат определенията от член 2 от Директива 2009/125/ЕО на Европейския парламент и на Съвета.
Освен това се прилагат и следните определения:
1.
„климатизатор“ е устройство, способно да охлажда или отоплява, или и двете, въздуха в помещения, като използва цикъл за сгъстяване на парите чрез електрически компресор, включително климатизатори, които осигуряват допълнителни функционални възможности като например изсушаване, пречистване на въздуха, вентилация или допълнително затопляне на въздуха чрез съпротивителни нагреватели, както и уреди, които могат да използват вода (воден кондензат, образуващ се от страната на изпарителя, или външно добавяна вода) за изпаряване от страната на кондензатора, при условие че устройството може да работи без използване на допълнителна вода, използвайки само въздух;
2.
„двуканален климатизатор“ означава климатизатор, в който, по време на охлаждане или отопление, входящият въздух на кондензатора (или изпарителя) постъпва отвън в устройството по въздуховод и се отвежда навън (на открито) по втори въздуховод, и който е поставен изцяло в пространството, което се климатизира, близо до стена;
3.
„едноканален климатизатор“ означава климатизатор, в който по време на охлаждане или отопление входящият въздух на кондензатора (или изпарителя) постъпва от пространството, в което се намира устройството, и се отвежда вън от това пространство;
4.
„номинална мощност“ (Prated) означава охладителната или отоплителната мощност на цикъла със сгъстяване на парите на устройството при стандартни условия на изпитване;
5.
„разхлаждащ вентилатор“ означава уред, предназначен основно за раздвижване на въздуха около или върху част от човешкото тяло за разхлаждане с цел личен комфорт, включително разхлаждащи вентилатори, които могат да изпълняват допълнителни функции, като например осветяване;
6.
„входна мощност“ (PF) означава входната електрическа мощност във ватове на разхлаждащ вентилатор, който работи с обявения максимален дебит на вентилатора, измерена при работещ механизъм за периодично насочване (ако/когато има такъв).
За целите на приложенията към настоящия регламент, в приложение I са дадени допълнителни определения.
Член 3
Изисквания за екопроектиране и график
1. Изискванията за екопроектиране на климатизатори и вентилатори за разхлаждане са формулирани в приложение I.
2. Всяко изискване за екопроектиране се прилага в съответствие със следния график:
От 1 януари 2013 г.:
едноканалните и двуканалните климатизатори трябва да съответстват на изискванията, указани в приложение I, точка 2, буква а).
От 1 януари 2013 г.:
a)
климатизаторите, с изключение на едноканалните и двуканалните климатизатори, трябва да съответстват на изискванията, указани в приложение I, точка 2, буква б) и точка 3, букви а), б) и в);
б)
едноканалните и двуканалните климатизатори трябва да съответстват на изискванията, указани в приложение I, точка 3, букви а), б) и г);
в)
разхлаждащите вентилатори трябва да съответстват на изискванията, указани в приложение I, точка 3, букви а), б) и д).
От 1 януари 2014 г.:
a)
климатизаторите трябва да съответстват на изискванията за екопроектиране, указани в приложение I, точка 2, буква в);
б)
едноканалните и двуканалните климатизатори трябва да съответстват на изискванията, указани в приложение I, точка 2, буква г).
3. Съответствието с изискванията за екопроектиране се измерва и изчислява съгласно изискванията, посочени в приложение II.
Член 4
Оценяване на съответствието
1. Процедурата за оценяване на съответствието, посочена в член 8 от Директива 2009/125/ЕО, следва да бъде или вътрешният проектен контрол, предвиден в приложение IV към споменатата директива, или системата за управление, предвидена в приложение V към същата директива.
2. За целите на оценяването на съответствието съгласно член 8 от Директива 2009/125/ЕО, досието с техническа документация трябва да съдържа резултатите от изчислението, посочено в приложение II към настоящия регламент.
Член 5
Процедура за проверка с цел надзор върху пазара
Държавите-членки прилагат процедурата за проверка, описана в приложение III към настоящия регламент, когато извършват проверките с цел надзор върху пазара, посочени в член 3, параграф 2 от Директива 2009/125/ЕО, за съответствие с изискванията, изложени в приложение I към настоящия регламент.
Член 6
Базови стойности за сравнение
Базовите стойности за сравнение за наличните на пазара климатизатори с най-добри показатели към момента на влизане в сила на настоящия регламент са дадени в приложение IV.
Член 7
Преразглеждане
Не по-късно от пет години след датата на влизане в сила на настоящия регламент, Комисията ще го преразгледа в светлината на техническия напредък и ще представи резултатите от това преразглеждане на Консултативния форум по екопроектиране. Преразглеждането ще оцени по-специално енергийната ефективност и изискванията за нивото на звуковата мощност, подхода за насърчаване на използването на хладилни агенти с нисък потенциал за глобално затопляне (ПГЗ) и обхвата на регламента за климатизатори, както и възможни промени в пазарния дял на видовете уреди, включително климатизатори с номинална мощност над 12 kW. При преразглеждането ще се оцени също така целесъобразността на изискванията за режима „в готовност“ и режима „изключен“, метода за сезонно изчисление и измерване, включително съображения за разработване на евентуален метод за сезонно изчисление и измерване за всички разглеждани климатозитори в сезоните на охлаждане и отопление.
Член 8
Влизане в сила и прилагане
1. Настоящият регламент влиза в сила на 20-ия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
2. Той се прилага от 1 януари 2013 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 6 март 2012 година.
UREDBA KOMISIJE (EU) št. 206/2012
z dne 6. marca 2012
o izvajanju Direktive 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede zahtev za okoljsko primerno zasnovo klimatskih naprav in komfortnih ventilatorjev
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Direktive 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o vzpostavitvi okvira za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, povezanih z energijo (1), in zlasti člena 15(1) Direktive,
po posvetovanju s Posvetovalnim forumom za okoljsko primerno zasnovo izdelkov,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Komisija mora v skladu z Direktivo 2009/125/ES določiti zahteve za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, povezanih z energijo, ki predstavljajo pomemben obseg prodaje in trgovanja, imajo pomemben vpliv na okolje in pomenijo pomembno možnost za izboljšanje vpliva na okolje brez pretiranih stroškov, in sicer z njihovo boljšo zasnovo.
(2)
Točka (a) člena 16(2) Direktive 2009/125/ES določa, da bo Komisija v skladu s postopkom iz člena 19(3) in meril iz člena 15(2) ter po posvetovanju s Posvetovalnim forumom za okoljsko primerno zasnovo, kot je ustrezno, uvedla izvedbene ukrepe, ki zagotavljajo velike možnosti za stroškovno učinkovito zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, kot na primer za proizvode v ogrevalnih, prezračevalnih in klimatskih sistemih.
(3)
Komisija je izvedla pripravljalno študijo, da bi analizirala tehnične, okoljske in ekonomske vidike klimatskih naprav in komfortnih ventilatorjev, ki se po navadi uporabljajo v gospodinjstvih in malih trgovskih podjetjih. Študija je bila oblikovana skupaj z zainteresiranimi stranmi in interesnimi skupinami iz EU in tretjih držav, rezultati pa so javno dostopni.
(4)
Glavna okoljska vidika zadevnih izdelkov, ki sta opredeljena kot pomembna za namene te uredbe, sta poraba energije v času uporabe in raven zvočne moči. V pripravljalni študiji je bilo kot pomemben okoljski vidik opredeljeno tudi mogoče uhajanje hladilnega sredstva v smislu neposrednih emisij toplogrednih plinov, saj to uhajanje povprečno povzroči 10-20 % neposrednih in posrednih emisij toplogrednih plinov.
(5)
Kot je pokazala pripravljalna študija in kot je bilo potrjeno med presojo vpliva, je premalo informacij o učinkovitosti komfortnih ventilatorjev. Da bi organom za nadzor trga zagotovili pomembne informacije in omogočili učinkovito spremljanje trga za namene prihodnje določitve zahtev glede minimalne energetske učinkovitosti, je treba upoštevati zahteve glede informacij o komfortnih ventilatorjih, ki so namenjene zagotovitvi, da sta na izdelku dobro vidni učinkovitost naprave in uporabljena merilna metoda. Poleg tega se za komfortne ventilatorje določijo zahteve glede stanja pripravljenosti in stanja izključenosti.
(6)
Letna poraba električne energije izdelkov iz te uredbe v EU je leta 2005 po ocenah znašala 30 TWh. Če ne bodo sprejeti posebni ukrepi, bo letna poraba električne energije leta 2020 po predvidevanjih znašala 74 TWh. Pripravljalna študija kaže, da je mogoče porabo električne energije izdelkov iz te uredbe bistveno zmanjšati.
(7)
Pripravljalna študija kaže, da zahteve v zvezi z drugimi parametri okoljsko primerne zasnove iz dela 1 Priloge I k Direktivi 2009/125/ES niso potrebne, saj sta najpomembnejša okoljska vidika poraba električne energije in raven zvočne moči klimatskih naprav v času uporabe.
(8)
Ker so hladilna sredstva obravnavana v Uredbi (ES) št. 842/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2006 o določenih fluoriranih toplogrednih plinih (2), v tej uredbi niso določene posebne zahteve glede hladilnih sredstev. Vendar se predlaga uvedba dodatka k zahtevam za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, da bi se trg usmeril k uporabi hladilnih sredstev, ki manj škodljivo vplivajo na okolje. Ta dodatek bo prispeval k nižjim zahtevam za minimalno energetsko učinkovitost za naprave, ki uporabljajo hladilna sredstva z nizkim potencialom globalnega segrevanja (GWP).
(9)
Klimatske naprave so lahko del sistemov, nameščenih v stavbah. Nacionalna zakonodaja, ki med drugim temelji na Direktivi 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 2010 o energetski učinkovitosti stavb (3), lahko v zvezi s takimi klimatskimi napravami določi nove in strožje zahteve, in sicer z uporabo metod obračunavanja in merjenja učinkovitosti klimatske naprave, določenih v tej uredbi.
(10)
Stanje pripravljenosti in stanje izključenosti lahko bistveno prispevata k skupni porabi energije teh naprav. Poraba energije pri teh dveh funkcijah klimatskih naprav, razen pri dvo- in enokanalnih klimatskih napravah, je del zahtev za minimalno energetsko učinkovitost in metode merjenja sezonske učinkovitosti. Zahteve glede stanja pripravljenosti in stanja izključenosti za dvo- in enokanalne klimatske naprave so določene na podlagi zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov iz Uredbe Komisije (ES) št. 1275/2008 (4).
(11)
Pričakovan skupni učinek zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, določenih s to uredbo in Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 626/2011 z dne 4. maja 2011 o dopolnitvi Direktive 2010/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta glede zahtev za energijsko označevanje klimatskih naprav (5), je do leta 2020 letno privarčevati 11 TWh električne energije v primerjavi s stanjem, če ne bi bili sprejeti nobeni ukrepi.
(12)
Energetsko učinkovitost izdelkov, za katere velja ta uredba, je treba povečati z uporabo obstoječih nelastniških stroškovno učinkovitih tehnologij, ki lahko znižajo skupne stroške nabave in uporabe teh izdelkov.
(13)
Zahteve za okoljsko primerno zasnovo ne smejo vplivati na uporabnost z vidika končnega uporabnika in tudi ne smejo negativno vplivati na zdravje, varnost ali okolje. Zlasti pa morajo prednosti, ki jih prinaša manjša poraba električne energije v času uporabe, preseči morebitni dodatni vpliv na okolje v fazi proizvodnje.
(14)
Zahteve za okoljsko primerno zasnovo je treba uvajati postopoma, tako da bodo imeli proizvajalci na voljo dovolj časa za ponovno zasnovo izdelkov iz te uredbe. Časovni razpored mora biti tak, da se preprečijo negativni vplivi na delovanje opreme na trgu ter se upoštevajo stroškovne posledice za končne uporabnike in proizvajalce, zlasti za mala in srednje velika podjetja, ter da se hkrati zagotovi pravočasno doseganje ciljev te uredbe.
(15)
Meritve ustreznih parametrov za izdelke je treba izvajati z zanesljivimi, točnimi in ponovljivimi merilnimi metodami, ki upoštevajo splošno priznane najsodobnejše merilne metode, skupaj s, kadar so na voljo, usklajenimi standardi, ki so jih sprejeli evropski standardizacijski organi, navedeni v Prilogi I k Direktivi 98/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. julija 1998 o spremembi Direktive 98/34/ES o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih standardov in predpisov (6).
(16)
V skladu s členom 8 Direktive 2009/125/ES ta uredba določa veljavne postopke ocenjevanja skladnosti.
(17)
Za lažje preverjanje skladnosti morajo proizvajalci v tehnični dokumentaciji iz prilog IV in V k Direktivi 2009/125/ES navesti podatke, ki se nanašajo na zahteve iz te uredbe.
(18)
Poleg pravno zavezujočih zahtev iz te uredbe je treba določiti okvirna merila uspešnosti za najboljše razpoložljive tehnologije, da se zagotovi splošen in preprost dostop do podatkov o okoljski učinkovitosti izdelkov iz te uredbe v njihovem življenjskem ciklusu.
(19)
Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega na podlagi člena 19(1) Direktive 2009/125/ES -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Vsebina in področje uporabe
1. Ta uredba določa zahteve za okoljsko primerno zasnovo izdelkov za namen dajanja na trg klimatskih naprav, napajanih iz električnega omrežja, z nazivno zmogljivostjo ≤ 12 kW za hlajenje ali ogrevanje, če izdelek nima funkcije hlajenja, in komfortnih ventilatorjev z dovodom energije ventilatorja ≤ 125 W.
2. Ta uredba se ne uporablja za:
(a)
naprave, ki uporabljajo neelektrične vire energije;
(b)
klimatske naprave, pri katerih kondenzator ali uparjalnik ali nobeden od njiju ne uporablja zraka kot prenosnika toplote.
Člen 2
Opredelitve pojmov
Za namene te uredbe se uporabljajo opredelitve pojmov iz člena 2 Direktive 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta.
Poleg tega se uporabljajo naslednje opredelitve:
1.
„klimatska naprava“ pomeni napravo, ki je sposobna hladiti ali ogrevati zrak v zaprtih prostorih ali oboje z uporabo cikla s kompresijo pare, ki ga poganja električni kompresor, vključno s klimatskimi napravami, ki omogočajo dodatne funkcije, kot so zmanjševanje vlažnosti zraka, čiščenje zraka, prezračevanje ali dodatno ogrevanje zraka z električno upornostjo, ter napravami, ki lahko uporabljajo vodo (bodisi kondenzacijsko vodo, ki nastane na strani uparjalnika, ali vodo, dodano od zunaj) za izparevanje na strani kondenzatorja, pod pogojem, da lahko naprava deluje le z uporabo zraka, brez uporabe dodatne vode;
2.
„dvokanalna klimatska naprava“ pomeni klimatsko napravo, pri kateri se vsesani zrak kondenzatorja (ali uparjalnika) iz zunanjega okolja med hlajenjem ali ogrevanjem dovaja v enoto skozi prvi kanal, v zunanje okolje pa se odvaja skozi drugi kanal, ter ki je v celoti nameščena blizu stene v prostoru, ki ga je treba klimatizirati;
3.
„enokanalna klimatska naprava“ pomeni klimatsko napravo, pri kateri se vsesani zrak kondenzatorja (ali uparjalnika) dovaja iz prostora, v kateri je nameščena enota, odvaja pa se iz tega prostora;
4.
„nazivna zmogljivost“ (Prated) pomeni hladilno ali grelno zmogljivost cikla s kompresijo pare enote pri standardnih nazivnih pogojih;
5.
„komfortni ventilator“ pomeni napravo, ki je bila prvotno namenjena ustvarjanju gibanja zraka okrog dela ali na delu človekovega telesa za osebno udobje hlajenja, vključno s komfortnimi ventilatorji, ki omogočajo dodatne funkcije, npr. osvetlitev;
6.
„dovod energije ventilatorja“ (PF) pomeni dovod električne energije komfortnega ventilatorja v vatih, ki deluje pri določeni najvišji stopnji pretoka ventilatorja, izmerjeni z aktivnim oscilacijskim mehanizmom (če/kadar je ustrezno).
Za namene prilog so v Prilogi I določene dodatne opredelitve pojmov.
Člen 3
Zahteve za okoljsko primerno zasnovo izdelkov in časovni razpored
1. Zahteve za okoljsko primerno zasnovo klimatskih naprav in komfortnih ventilatorjev so določene v Prilogi I.
2. Vsaka zahteva za okoljsko primerno zasnovo se uporablja v skladu z naslednjim časovnim razporedom:
Od 1. januarja 2013:
eno- in dvokanalne klimatske naprave ustrezajo zahtevam, določenim v točki 2a Priloge I.
Od 1. januarja 2013:
(a)
klimatske naprave, razen eno- in dvokanalnih klimatskih naprav, ustrezajo zahtevam, določenim v točki 2b ter točkah 3a, 3b in 3c Priloge I;
(b)
enojni in dvojni kanali ustrezajo zahtevam, določenim v točkah 3a, 3b in 3d Priloge I;
(c)
komfortni ventilatorji ustrezajo zahtevam, določenim v točkah 3a, 3b in 3e Priloge I;
Od 1. januarja 2014:
(a)
klimatske naprave ustrezajo zahtevam za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, določenim v točki 2c Priloge I;
(b)
eno- in dvokanalne klimatske naprave ustrezajo zahtevam, določenim v točki 2d Priloge I.
3. Skladnost z zahtevami za okoljsko primerno zasnovo se izmeri in izračuna v skladu z zahtevami iz Priloge II.
Člen 4
Ocena skladnosti
1. Postopek ocenjevanja skladnosti iz člena 8 Direktive 2009/125/ES je notranji nadzor snovanja iz Priloge IV k navedeni direktivi ali sistem upravljanja iz Priloge V k navedeni direktivi.
2. Za ocenjevanje skladnosti v skladu s členom 8 Direktive 2009/125/ES tehnična dokumentacija vključuje rezultate izračuna iz Priloge II k tej uredbi.
Člen 5
Postopek preverjanja zaradi tržnega nadzora
Države članice pri izvajanju tržnega nadzora iz člena 3(2) Direktive 2009/125/ES za ugotavljanje skladnosti z zahtevami, določenimi v Prilogi I k tej uredbi, uporabljajo postopek preverjanja iz Priloge III k tej uredbi.
Člen 6
Merila uspešnosti
Okvirna merila uspešnosti za najučinkovitejše klimatske naprave, dostopne na trgu v času začetka veljavnosti te uredbe, so določena v Prilogi IV.
Člen 7
Revizija
Komisija pregleda to uredbo z vidika tehnološkega napredka najpozneje pet let od datuma začetka veljavnosti te uredbe in rezultate tega pregleda predstavi Posvetovalnemu forumu za okoljsko primerno zasnovo izdelkov. V pregledu morajo biti ocenjeni zlasti zahteve glede učinkovitosti in ravni zvočne moči, pristop k spodbujanju uporabe hladilnih sredstev z nizkim potencialom globalnega segrevanja (GWP) in področje uporabe uredbe za klimatske naprave ter morebitne spremembe tržnega deleža vrst naprav, vključno s klimatskimi napravami z nazivno izhodno močjo nad 12 kW. Pregled mora vsebovati tudi oceno ustreznosti zahtev glede stanja pripravljenosti in stanja izključenosti, metode sezonskega obračunavanja in merjenja, vključno s premislekom o razvoju morebitne metode sezonskega obračunavanja in merjenja za vse klimatske naprave, ki se uporabljajo v sezonah hlajenja in ogrevanja.
Člen 8
Začetek veljavnosti in uporaba
1. Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
2. Uporablja se od 1. januarja 2013.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 6. marca 2012