РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 7 декември 2011 година
относно помощите за обезщетение, изплатени от гръцката агенция за селскостопанско застраховане (ELGA) през 2008 г. и 2009 г.
(нотифицирано под номер C(2011) 7260)
(само текстът на гръцки език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2012/157/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
след като прикани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с член 108, параграф 2, първа алинея от Договора (1),
като има предвид, че:
I. ПРОЦЕДУРА
(1)
След информацията, получена от Комисията чрез пресата, относно обезщетенията в размер на 425 млн. EUR, предвидени за изплащане от гръцката агенция за селскостопанско застраховане (наричана по-долу „ELGA“), както и след протестите през януари 2009 г. в Гърция на голям брой производители на селскостопански продукти заради понесената от тях загуба на доходи през 2008 г. в резултат на лоши климатични условия, на 4 февруари 2009 г. бе проведена двустранна среща с гръцките власти. След тази среща Постоянното представителство на Гърция към Европейския съюз предостави информация относно тази мярка с писмо от 9 февруари 2009 г.
(2)
С писмо от 23 февруари 2009 г. Комисията поиска допълнителна информация. С писмо от 20 март 2009 г. гръцките власти отговориха на Комисията, че ELGA е сключила заем за изплащане на въпросните обезщетения от 425 млн. EUR, както и друг заем от 444 млн. EUR, голяма част от който е била за изплащането през 2008 г. на обезщетения за вреди, нанесени на растениевъдната продукция и добитъка по причини, покрити от застраховката на ELGA.
(3)
Службите на Комисията поискаха допълнителна информация с писмо от 4 май 2009 г. Гръцките власти отговориха с писмо от 16 юни 2009 г. С писмо от 13 юли 2009 г. службите на Комисията уведомиха гръцките власти, че мярката за обезщетенията от 425 млн. EUR за 2009 г. е регистрирана като предполагаем случай под № СР 196/2009 и че мярката за обезщетенията от 444 млн. EUR, изплатени през 2008 г., се разглежда, в частта ѝ относно обезщетенията за вреди по причини, покрити от застраховката на ELGA, като неправомерна помощ по смисъла на член 1, буква е) от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 (2) от Договора за ЕО (3) и е регистрирана под № NN 39/09.
(4)
След отговора на гръцките власти с писмо от 18 август 2009 г. службите на Комисията поискаха допълнителна информация с писмо от 14 септември 2009 г. С горепосоченото писмо Комисията освен това уведоми гръцките власти, че вследствие на информацията, предоставена от тези власти, съгласно която обезщетенията от 425 млн. EUR за 2009 г. са изплатени на съответните земеделски производители, въпросните обезщетения са регистрирани също като неправомерна помощ по смисъла на член 1, буква е) от Регламент (ЕО) № 659/1999 под същия № NN 39/09.
(5)
Решението на Комисията да започне процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз от 20 март 2010 г. (4) Комисията прикани заинтересованите страни да представят мненията си във връзка с въпросните мерки. Комисията получи мнения от трети страни, които бяха изпратени на гръцките власти на 6 май 2010 г. Гръцките власти изпратиха своите коментари относно мненията на третите страни на 21 юли 2010 г.
(6)
Гръцките власти предоставиха допълнителна информация относно въпросните помощи на 4 юни 2010 г., 10 септември 2010 г. и 14 септември 2010 г. Комисията поиска допълнителна информация с писмо от 17 ноември 2010 г. Гръцките власти отговориха с писмо от 9 март 2011 г.
(7)
По искане на гръцките власти на 31 март 2011 г. се състоя двустранна среща със службите на Комисията. След тази среща гръцките власти изпратиха допълнителна информация на 11 май 2011 г. и на 12 юли 2011 г. По искане на гръцките власти на 11 ноември 2011 г. се състоя втора двустранна среща със службите на Комисията.
II. ОПИСАНИЕ
(8)
С гръцкия закон № 1790/1988 относно организацията и функционирането на гръцката агенция за селскостопанско застраховане и други разпоредби (5) (наричан по-долу „Закон № 1790/1988“) се учредява агенция от обществен интерес, наречена „гръцка агенция за селскостопанско застраховане (ELGA)“. ELGA е частноправно юридическо лице, което е изцяло държавна собственост. Агенцията е под контрола на министъра на земеделието в съответствие с член 12 от посочения по-горе закон. ELGA управлява позициите на своя бюджет в съответствие с решенията на управителния съвет, чиито членове се назначават с решение на министъра на земеделието. ELGA има по-специално за цел застраховането на растениевъдната и животновъдната продукция и на растениевъдните и животновъдните активи на земеделските стопанства срещу вреди, причинени от природни бедствия.
(9)
В съответствие с член 3а (6) от Закон № 1790/1988 застрахователният режим в ELGA е задължителен; той покрива природни бедствия и по-специално наводнения, бури, слана, силен студ, сняг, градушка, високи температури и слънчево лъчение, силни дъждове или дъждове извън сезона, суша, ентомологични и фитопатологични болести по растителните култури, болести по животните, гръмотевици като причина за пожари, земетресение, рискове, свързани с морето, вреди на растениевъдството, причинени от диви животни, както и редица болести по говедата, овцете и козите.
(10)
В съответствие с член 5а (7) от Закон № 1790/1988 специална застрахователна вноска в полза на ELGA се налага на производителите на селскостопански продукти, които се ползват със застрахователния режим, описан в съображение 9. Тази вноска има характер на такса, наложена от законодателя, която засяга покупките и продажбите на националните селскостопански продукти и приходите от която са предназначени да финансират ELGA, която отговаря за предотвратяване и обезщетяване на вредите, причинени на земеделските стопанства от природни бедствия.
(11)
В съответствие с член 5а от Закон № 1790/1988 специалната застрахователна вноска е определена на 3 % за продуктите от растителен произход и на 0,5 % за продуктите от животински произход (8). Тези процентни ставки на вноските са определени от компетентните министри въз основа на предложение на ELGA до министъра на земеделието. Приходите на ELGA от специалната застрахователна вноска, събрани от агенцията за приходите, постъпват в държавния бюджет като държавни приходи и се вписват в специална приходна позиция. Тези приходи се изплащат на ELGA от бюджета на Министерството на земеделието, преименувано на Министерство на развитието на селските райони и храните, чрез вписване като годишни кредити в същия размер по предложение на ELGA до това министерство. ELGA не въздейства по друг начин върху размера на вноската, нито върху този на обезщетенията.
(12)
На застраховане в ELGA подлежат физическите и юридическите лица, които са собственици или оператори на селскостопански, животновъдни, птицевъдни, пчеларски, рибарски, аквакултурни или други подобни предприятия. Приходите на ELGA се състоят именно от постъпленията от специалната застрахователна вноска. Освен това в съответствие със Закон № 3147/2003 ELGA е компетентна да изплаща помощи по програмите за планиране в случай на крайна нужда за обезщетение на вредите, нанесени на растениевъдните активи и постоянните активи в резултат на природни бедствия, извънредни обстоятелства или лоши климатични условия. Тези помощи се финансират от държавния бюджет или от заеми. Тези програми се отнасят до държавни помощи, които са одобрени с решения на Комисията.
(13)
С Постановление № 262037 на министъра на икономиката и министъра на развитието на селските райони от 30 януари 2009 г. (наричано по-долу „междуведомственото постановление“) се предвижда на производителите да бъдат изплатени обезщетения в размер на 425 млн. EUR по изключение за вреди, настъпили през 2008 г. В съответствие с междуведомственото постановление въпросните обезщетения се изплащат от ELGA поради спад на производството по време на кампанията през 2008 г. на някои растителни култури, посочени в постановлението, причинен от лоши климатични условия, като суша, високи температури, дъждове и ентомологични и фитопатологични болести на въпросните култури. Вредите са нанесени на бадемови дървета, череши, кайсии, някои сортове праскови, сливи, круши и ябълки, аспержи, ориенталски тютюн, картофи, памук, маслинови насаждения и зърнени култури.
(14)
Според информациите, получени от гръцките власти, освен загубата на продукция, за някои продукти (зърнени култури, памук) при определяне на прага на вредите е взето предвид и влошаването на качеството на продукцията. Въпросните загуби или продукцията с влошено качество са резултат от съчетание на метеорологични явления и болести по растенията поради лошите климатични условия, на които са били изложени засегнатите култури в течение на въпросната година.
(15)
С оглед изплащането на съответните обезщетения ELGA е сключила банков заем в размер на 425 000 000 EUR. Заемът ще бъде върнат за десет години (от 2010 г. до 2019 г.). За първите три години (от 2010 г. до 2012 г.) по този заем се начисляват лихви и такси на гръцката държава в размер на 28 513 250 EUR годишно, а за следващите 7 години (от 2013 г. до 2019 г.) - лихви, амортизации и такси на гръцката държава, възлизащи през 2013 г. на 89 227 536 EUR, през 2014 г. - на 85 087 786 EUR, през 2015 г. - на 81 025 536 EUR, през 2016 г. - на 76 963 286 EUR, през 2017 г. - на 72 901 036 EUR, през 2018 г. - на 68 838 786 EUR и през 2019 г. - на 64 776 536 EUR. Заемът е сключен с гаранция на гръцката държава в полза на ELGA.
(16)
Съгласно информацията, предоставена от гръцките власти, обезщетенията, изплатени от ELGA през 2008 г. за вреди по причини, покрити от застраховката, възлизат на 386 986 648 EUR. Тази сума се състои отчасти от застрахователните вноски в размер на 88 353 000 EUR и отчасти от постъпленията на базата на заем от 444 млн. EUR.
(17)
ELGA е сключила банков заем в размер на 444 000 000 EUR на основание член 13 от гръцкия Закон № 3074/2002 и член 28, параграф 17 от гръцкия Закон № 3147/2003. Заемът ще бъде върнат за десет години (от 2009 г. до 2018 г.). За първите три години (от 2009 г. до 2011 г.) по този заем се начисляват лихви и такси на гръцката държава в размер на 23 709 600 EUR годишно, а за следващите 7 години (от 2012 г. до 2018 г.) - лихви, амортизации и такси на гръцката държава, възлизащи през 2012 г. на 87 138 171 EUR, през 2013 г. - на 83 789 143 EUR, през 2014 г. - на 80 395 714 EUR, през 2015 г. - на 77 002 286 EUR, през 2016 г. - на 73 608 857 EUR, през 2017 г. - на 70 215 429 EUR и през 2018 г. - на 66 822 000 EUR. Заемът е сключен с гаранция на гръцката държава в полза на ELGA.
(18)
Останалата част от заема в размер на 145 366 352 EUR е била предназначена за изплащането на държавни помощи, одобрени с решения на Комисията по програмите за планиране в случай на крайна нужда във връзка с пожарите през 2006 г. и 2007 г. Тази част от приходите на ELGA не е обект на разглеждане от настоящото решение.
III. СЪМНЕНИЯ, ИЗРАЗЕНИ ОТ КОМИСИЯТА В РАМКИТЕ НА ОТКРИВАНЕТО НА ОФИЦИАЛНА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ
1. Относно наличието на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС
(19)
Мерки, финансирани чрез държавни ресурси: Комисията счита, че това условие е изпълнено в конкретния случай, тъй като съответното национално законодателство (вж. съображение 11) определя ясно, че обезщетенията, предоставяни от ELGA, се финансират чрез държавни ресурси и че отговорността за тях се носи от държавата.
(20)
В рамките на допълнителната информация, предоставена преди откриването на процедурата, гръцките власти посочиха, че възнамеряват да увеличат ставката на специалната застрахователна вноска, за да се увеличат приходите на ELGA. От друга страна, сведенията за увеличаването на приходите на ELGA не бяха конкретизирани на този етап до степен, в която би могло да се счита, че едно такова увеличение ще бъде достатъчно за погасяването на въпросните заеми и за изплащането на обезщетения на производителите през съответните години. Не можеше следователно да се изключи, че въпросните мерки ще бъдат финансирани и чрез други държавни ресурси, до които ELGA има достъп.
(21)
Мерки, които водят до засягане на търговията и нарушават или заплашват да нарушат конкуренцията: Обезщетенията, изплатени през 2008 г. от ELGA по силата на задължителния застрахователен режим, са били за редица гръцки селскостопански продукти от растителен и животински произход, а изплатените през 2009 г. са били за различни растителни култури (вж. съображение 13). При откриването на процедурата Комисията констатира следователно, че въпросните обезщетения дават предимство на местните производители по отношение на други производители на Съюза, които не получават същото подпомагане. Селскостопанският сектор е отворен за конкуренцията на равнището на Съюза и поради това е чувствителен към всяка мярка в полза на производството в една или друга държава-членка. Ето защо има опасност разглежданите обезщетения да нарушат конкуренцията на вътрешния пазар и да засегнат търговията между държавите-членки.
(22)
Мерки, които поставят в по-благоприятно положение някои предприятия или производството на някои стоки: Що се отнася до въпроса дали плащанията на ELGA в контекста на задължителния застрахователен режим срещу природни бедствия предоставят избирателно предимство, Комисията счете, че по принцип избирателният характер на мярката се дължи на факта, че обезщетенията на ELGA са били ограничени до определени селскостопански производства.
Според Комисията може да се твърди, че специфичните характеристики на селскостопанския сектор и подчертаната му зависимост от определени климатични условия, както и уязвимостта му към природните бедствия в Гърция, правят необходимо въвеждането на държавен режим, осигуряващ минимално равнище на обезщетение въз основа на принципа на солидарност. Дотолкова, доколкото изплащаните от ELGA обезщетения в рамките на задължителния застрахователен режим се финансират от приходите от специалните застрахователни вноски, Комисията счете, че за тези обезщетения може евентуално да се приеме, че не предоставят неправомерно предимство на бенефициерите.
Въпреки това подобен аргумент въз основа на логиката и характера на режима не можеше да бъде отнесен към допълнителните финансови намеси от страна на гръцката държава за разглеждания режим (извън финансирането със задължителните вноски). При откриване на процедурата по разследване обаче Комисията не разполагаше с достатъчно елементи, за да достигне до заключението, че случаят е такъв. По-специално Комисията изпитваше съмнения, че разглежданите мерки са били финансирани без допълнителна намеса на държавата.
(23)
На тези основания при откриването на процедурата Комисията достигна до заключението, че не може да се изключи, че обезщетенията, изплатени от ELGA през 2008 г. и 2009 г. в рамката на задължителния застрахователен режим, попадат в обхвата на член 107, параграф 1 от Договора и представляват държавни помощи.
2. Квалификация на мерките като неправомерни помощи
(24)
Комисията счете, че тъй като помощите са предоставени и изплатени, без да е отправено предварително уведомление за тях, те са неправомерни по смисъла на член 1, буква е) от Регламент (ЕО) № 659/1999.
3. Предварителна оценка на съвместимостта на помощите
(25)
Предвид твърдението на гръцките власти, че въпросните мерки не представляват държавна помощ, при откриването на процедурата Комисията не разполагаше с необходимата информация, за да прецени съвместимостта на помощите с разпоредбите на правните текстове, приложими по времето на тяхното предоставяне, т.е. през 2008 г. и 2009 г. В случая става въпрос за Основните насоки на Общността относно държавните помощи за селскостопанския и горския сектор за периода 2007 г.-2013 г. (9) (наречени по-долу „основните насоки“) и по-специално за глава V.Б относно помощите за обезщетяване на вреди, нанесени на селскостопанската продукция или на средствата за производство.
(26)
На базата на предоставената информация изглеждаше, че обезщетенията, предвидени за по-голямата част от въпросните култури, са за вреди, достигнали минимален праг от 30 %, като се вземат предвид загубите на продукция или влошаването на качеството за някои производства, настъпили в течение на съответната година, поради съчетание на повече от едно неблагоприятно метеорологично явление, а за някои култури и поради болести по растенията. Сведенията, предоставени от гръцките власти, не съдържаха данни относно метода на изчисление на въпросните обезщетения.
(27)
Поради това Комисията имаше съмнения, че тези помощи могат да бъдат обявени за съвместими с глава V.Б от основните насоки.
IV. МНЕНИЯ, ПРЕДСТАВЕНИ ОТ ТРЕТИ СТРАНИ
(28)
Заинтересованите страни, които представиха своите мнения, са Comité européen de liaison des commerces agricoles et agro-alimentaires (Европейски комитет за връзка на търговците със селскостопански продукти и храни), наричан по-долу „CELCAA“, Comité du commerce des céréales, aliments du bétail, oléagineux, huile d’olive, huiles et graisses et agrofournitures de l’U.E. (Европейска асоциация по търговията със зърнени култури, фуражи, маслодайни култури, маслинено масло, масла и мазнини и селскостопански суровини), наричан по-долу „COCERAL“, както и трета заинтересована страна, която пожела самоличността ѝ да бъде запазена в тайна.
(29)
В качеството си на независими търговци (третата заинтересована страна), а по отношение на CELCAA и COCERAL - като страни, които имат за цел защитата на интересите на независимите търговци, заинтересованите страни считат, че настоящите помощи, предоставени първоначално на земеделски производители, стигат всъщност до селскостопански кооперативи и техните сдружения, които, притежавайки изключителните права за обработка на селскостопански продукти, са поради това конкуренти на независимите търговци.
(30)
Според заинтересованите страни Гърция не е дала доказателства, че въпросните обезщетения са били предоставени за загуби, причинени от лоши климатични условия. Гръцките власти не са представили аналитично описание на естеството на въпросните климатични условия, подкрепено от съответната метеорологична информация в съответствие с основните насоки.
(31)
Според гледната точка на заинтересованите страни гръцките власти не са уточнили нито използвания метод на изчисление на въпросните обезщетения, нито минималния праг на понесените загуби. Освен това въпросните обезщетения са били ограничени до някои селскостопански продукти, въпреки че производителите на други продукти, изключени от въпросните обезщетения, също са понесли загуби в съответните си производства.
(32)
Заинтересованите страни считат също така, че предоставянето на въпросните обезщетения е оказало въздействие върху ценообразуването на крайните продукти поради намалението на цената на продуктите, за които са изплатени тези обезщетения. По такъв начин настоящите помощи са предоставили икономическо предимство на съответните производители, като са им дали възможност да пуснат на пазара онези части от своята продукция, които не са били засегнати от неблагоприятните климатични условия, при обстоятелства, които са нарушили конкуренцията. От друга страна, частните търговски оператори (като търговци, мелници за брашно, мелници за фураж, птицевъди, свиневъди и пр.) са били принудени да следват ценова политика, наложена от селскостопанските кооперативи и техните сдружения, което е поставило тези кооперативи в монополно положение.
(33)
Освен това покритието, което ELGA предлага за рисковете, на които е изложен селскостопанският сектор, би трябвало да спазва принципите на пропорционалност и равнопоставеност. Заинтересованите страни считат за неприемливо, че обезщетенията, изплатени от ELGA през 2008 г. и 2009 г., са отговаряли на суми, надхвърлящи съответно три и четири пъти общите суми на застрахователните вноски за същите години.
(34)
Според заинтересованите страни чрез новия заем, сключен за 2009 г., ELGA е „ипотекирала“ прекомерно приходите, които агенцията ще получи през следващите 10 години, след като е била вече натоварена с връщането на заема, който е бил сключен от нея за 2008 г. и за който тя е „ипотекирала“ в аванс застрахователните вноски за следващите години. Заинтересованите страни съобщават също така за съществуването на два допълнителни заема, които ELGA е сключила през 2009 г., а именно заем от 350 млн. EUR, сключен от ELGA с банка „Пиреос“, както и заем от 112 млн. EUR, сключен от ELGA с Гръцката земеделска банка и Гръцката национална банка.
(35)
Заинтересованите страни считат също така, че заемите от 444 млн. EUR и 415 млн. EUR представляват приходи, които са допълнителни към застрахователните вноски, чието изплащане се предвижда от закона под формата на заеми, сключени с гаранцията на гръцката държава. Тези заеми трябва следователно да се разглеждат като държавни ресурси.
V. МНЕНИЯ, ПРЕДСТАВЕНИ ОТ ГЪРЦИЯ
1. Общи мнения относно помощите за обезщетение, изплатени през 2008 г. и 2009 г.
(36)
Според гръцките власти помощите за обезщетение, изплатени от ELGA през 2008 г. и 2009 г., не представляват държавни помощи.
Финансирането на въпросния застрахователен режим е осигурено от задължителните специални вноски, изплащани от земеделските производители. Като се има предвид, че този застрахователен режим се ръководи от принципа на социална солидарност, задължителните специални вноски, от една страна, не е необходимо да бъдат стриктно пропорционални на застрахователния риск, а от друга страна, размерът на изплатените обезщетения не трябва непременно да бъде пропорционален на доходите на застрахованото лице (10). Според гръцките власти в случая следователно става въпрос за действителни компенсации, изплатени за възмездяване на вредите, причинени на селскостопанската продукция вследствие на лоши климатични условия, в съответствие с гръцкото законодателство относно селскостопанските застраховки, изплащани от ELGA.
От друга страна, според гръцките власти ELGA е в състояние да изплати на падежа финансовите си задължения в рамките на системата за задължително застраховане. Тази способност на ELGA е засилена чрез прилагането на новия Закон № 3877/2010 относно системата за защита и застраховка на селскостопанската дейност, който предвижда допълнителни източници на финансиране в полза на ELGA. В този смисъл посоченият закон в повечето случаи повишава специалната осигурителна вноска (за вредите в растениевъдството от 3 % на 4 %, а за вредите в животновъдството от 0,50 % на 0,75 %). Освен това той въвежда доброволна застраховка за загубите, които не се покриват от задължителната застраховка, както и обща застраховка, която следва да бъде изплащана в полза на ELGA от физическите лица, които не са земеделски производители като основна дейност, както и от юридическите лица, чиято основна дейност не е дейността на земеделски производители.
(37)
Въпреки това, дори ако помощите за обезщетение би следвало да се разглеждат като държавни помощи, гръцките власти считат, че те са съвместими с член 107, параграф 3, буква в) от Договора и с основните насоки. Гръцките власти предоставиха на службите на Комисията подробни данни относно всяка помощ, изплатена от ELGA през 2008 г. и 2009 г., с посочване на името и идентификационния данъчен номер на съответния земеделски производител, окръга, в който се намира парцелът, вида на културата, измерителната единица за културата и броя на използваните единици, размера на помощта и датата на изплащане на помощта, описанието на вредата и нейната степен в сравнение с нормалното производство.
(38)
По отношение на помощите за обезщетение през 2008 г. и 2009 г. за вреди, унищожили повече от 30 % от нормалното производство на растениевъдна продукция, гръцките власти считат, че са изпълнени всички условия, предвидени в точки 124-130 от основните насоки, както и в член 11 от Регламент (ЕО) № 1857/2006 на Комисията от 15 декември 2006 г. за прилагане на членове 87 и 88 от Договора към държавната помощ за малки и средни предприятия, осъществяващи дейност в производството на селскостопански продукти (11) (наричан по-долу „регламентът за групово освобождаване“).
(39)
Според гръцките власти въпросните помощи са изплатени на съответните производители или на организации на производители, в които членуват производителите, в съответствие с основните насоки и горепосочения регламент за групово освобождаване. Гръцките власти потвърдиха по-специално:
а)
че размерът на помощта не е надхвърлил в нито един случай реалните загуби, понесени от производителите;
б)
относно интензитетите на помощите гръцките власти потвърдиха, че условията, определени в разпоредбите на член 11 от регламента за групово освобождаване, са спазени, тъй като ELGA не е изплатила никакви обезщетения, надвишаващи 74,8 % от намалението на приходите от продажбите на продукта в резултат на лошите климатични условия;
в)
че максималният размер на загубите с право на помощи е бил намален с всички суми, получени по силата на застрахователен режим, и с разходите, които не са направени поради неблагоприятното метеорологично явление;
г)
че загубите са изчислени на равнище отделно стопанство, и
д)
че вземането на решението за предоставяне на въпросните помощи, както и тяхното изплащане, са станали в сроковете съответно от три години след възникване на загубата и четири години след възникването, определени в член 11, параграф 10 от регламента за групово освобождаване.
е)
че въпросните помощи не са били кумулирани с други държавни помощи, нито с финансово участие, предоставено от държавите-членки или от Съюза, във връзка със същите приемливи разходи. Съответните производители не са получили въпросните помощи за възмездяване на същата загуба въз основа на повече от един правен текст, следователно тези помощи са били предоставени било по силата на основните насоки, било в съответствие с регламента за групово освобождаване, било по силата на Регламент (ЕО) № 1535/2007 на Комисията от 20 декември 2007 г. за прилагане на членове 87 и 88 от Договора за ЕО към помощите de minimis в сектора на производството на селскостопански продукти (12) (наричан по-долу „Регламент de minimis“) или на съобщението на Комисията от 22 януари 2009 г. за държавна помощ за подпомагане на достъпа до финансиране при настоящата финансова и икономическа криза (13) (наричано по-долу „съобщението за временната общностна рамка“).
(40)
Що се отнася до метода на изчисление на нормалното производство, гръцките власти предоставиха информация относно използвания метод и потвърдиха, че са спазени условията, предвидени в точка 128 от основните насоки, според които при използване на алтернативен метод същият следва да бъде представителен, а не основан на необичайно високи добиви. По-специално, оценката на загубите в резултат на лошите климатични условия е извършена на равнището на отделното стопанство от агрономи въз основа на оценки на място, както е предвидено от Правилника за застрахователната дейност на ELGA. При проверката на място агрономът оценител измерва площта на парцела чрез всички подходящи средства (ролетка, карта за идентификация на парцелите, устройство GPS), а при дървесни култури - броя на дърветата. След това агрономът оценява прогнозната продукция на парцела, като има предвид използваните техники на отглеждане (по-специално плътност на засаждане, система на подрязване при дървесни насаждения, ранни култури с използване на пластмасово фолио, система на напояване), сорта на отглежданите видове, предходната култура при едногодишни култури, агротехническите мероприятия (по-специално торене, борба с вредителите), производителността на почвата и евентуални характерни особености на годината на производство (като суша, проблеми със завързването на плод). Накрая се прави оценка на процента на нанесените вреди спрямо очакваната продукция на парцела. За да се определи процентът на вредите, се вземат проби на различни места от парцела, като се държи сметка за количествените загуби на очакваната продукция, влошаването на качеството в резултат на вредите, агротехническите мероприятия вследствие на настъпилите вреди (като допълнителна растителна защита, допълнително плевене, отделяне на повредените плодове).
2. Специфични мнения относно помощите за обезщетение, изплатени през 2008 г.
(41)
От помощите, които ELGA е предоставила през 2008 г., а именно 386 986 648 EUR, обезщетения в размер на 373 257 465,71 EUR са изплатени на производителите за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция, причинени от лошите климатични условия. По отношение на тези помощи ELGA е приложила член 6 от Правилника за застрахователната дейност в растениевъдството във връзка с обезщетенията на производителите на селскостопански продукти за възмездяване на загубите, причинени от лоши метеорологични условия, както е предвидено в националния Закон № 1790/1988, с който се въвежда застрахователната система на ELGA.
(42)
За въпросните помощи Гърция предостави метеорологични данни относно лошите климатични условия, наблюдавани през стопанска година 2007-2008. Тези неблагоприятни метеорологични явления са били официално признати от публичните власти. Става въпрос по-специално за големите горещини, наблюдавани в края на месеците юни и юли 2007 г. в цялата страна, за силните дъждове в много райони на страната през октомври 2007 г., както и за сухите и горещи, духащи от височините ветрове през същия месец на остров Крит, за бурите и градушката в началото на месец август 2008 г. в някои окръзи в континентална Северозападна и Централна Гърция, както и за бурите в края на същия месец август в окръзите Магнисия, Виотия, Източна Атика и на островите Евбея и Крит.
По-специално въпросните обезщетения са изплатени за вреди, които са надхвърляли следните проценти от нормалното производство (14):
Минимален процент на вредите спрямо нормалното производство
Общ размер на обезщетенията
(EUR)
Брой селскостопански парцели, понесли загуби
% от общия размер на обезщетенията
20-29
26 063 999,19
101 162
6,98
30-100
347 193 466,52
565 244
93,02
Общо
373 257 465,71
666 406
100
Освен това ELGA е предоставила допълнителни обезщетения в размер на 2 472 785,97 EUR на производители, понесли през същата 2007-2008 стопанска година последователни загуби на същата растениевъдна продукция в резултат на лошите климатични условия. За 6,98 % от общия размер на тези обезщетения степента на вредите е достигнала също 20 %-30 % от нормалното производство, а за 93,02 % от общия размер на същите вредите са унищожили повече от 30 % от нормалното производство.
(43)
Освен това сред помощите, които ELGA е изплатила на земеделските производители през 2008 г., са предоставени и следните помощи:
а)
помощи в размер на 7 338 119,74 EUR за загуби на животновъдни активи. Сред тези загуби са: сума в размер на 1 860 279,67 EUR, отговаряща на загубите на животновъдни активи поради лошите климатични условия, сума от 3 188 825,78 EUR, представляваща загуби поради болести или увреждания на животните, и сума от 2 289 014,29 EUR, представляваща загуби, причинени от други вреди (като нападения на диви животни - мечки, вълци и безстопанствени кучета). Тези помощи се разглеждат от гръцките власти като действителни обезщетения в рамките на задължителната застрахователна система и не представляват държавни помощи по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора;
б)
помощи в размер на 114 374,86 EUR за загуби на растениевъдна продукция, причинени от мечки. Тези помощи са предоставени в рамките на програмата на Общността „LIFE“ за защита на кафявата мечка в Гърция. Интензитетът на помощите е бил в размер на 100 %, и
в)
помощи в размер на 3 803 901,72 EUR за корективни действия вследствие на грешки по невнимание в докладите за оценка относно загубите на растениевъдна продукция и животновъдни активи. Тези грешки, установени след изплащането на помощите на земеделските производители, са представлявали задължения на ELGA към съответните получатели.
3. Специфични мнения относно помощите за обезщетение, изплатени през 2009 г.
(44)
Относно обезщетенията, изплатени през 2009 г. въз основа на междуведомственото решение от 30 януари 2009 г., в размер на 415 019 452 EUR, съответните продукти, климатичните условия, причинили вредите, и описанието на вредите са обобщени в следващата таблица.
Селскостопански продукт
Общ размер на обезщетенията
(EUR)
Лоши климатични условия
Описание на причинената вреда
1.
Бадеми
Череши
Кайсии (сорт Bebekou)
Ябълки
Сливи
Круши
56 580 555
(за всички продукти)
Високи температури и горещини
Топла и суха зима
Продължителна суша
Внезапни промени на температурата
Високите температури и горещините през лятото на 2007 г. са оказали неблагоприятно въздействие върху производството на тези продукти и по-специално върху образуването на пъпки при плодните култури. Продължителната суша през 2007 г. и внезапните промени на температурата са довели до спад на производството. Освен това поради топлата и суха зима времето за покой на редица дървесни култури е било недостатъчно.
2.
Праскови
10 970 348
Същите климатични условия, както при № 1
Същите причинени вреди, както при № 1.
3.
Аспержи
6 751 747
Топла и суха зима
Ниски температури
Топлата и суха зима през 2007-2008 г. е допринесла за засилената катаболична дейност на аспержите и е предизвикала загуби на натрупаните хранителни вещества. Тези условия са довели до внезапен спад на бъдещото производство на аспержи. Намаленото вече производство е било повлияно и от ниските температури през февруари 2008 г., които са забавили растежа. Това е довело до допълнителен спад на реколтата от аспержи през 2008 г. в Гърция.
4.
Ориенталски тютюн
13 817 834
Високи температури и горещини
Суша
Високите температури и горещините през лятото на 2007 г. в съчетание със сушата са затруднили третирането на паразитните и вирусните инфекции, причинени от трипс, и са довели до спад на производството на тютюн в цялата страна.
5.
Летни картофи
7 220 996
Високи температури
Високите температури през лятото на 2006 г. и 2008 г. са затруднили третирането на ентомологичните и фитопатологичните инфекции на насажденията от летни картофи в редица области на Гърция.
6.
Памук
109 564 462
Продължителна суша
Горещо лято
Студена есен
Дъждове
Продължителната суша е довела да намаление на водните запаси. Горещото лято, последвано от студена есен, в съчетание с прекомерни валежи към края на месец септември 2008 г. са довели до намаляване и влошаване на качеството на производството на памук в цялата страна.
7.
Маслини
72 026 112
Суша
Слана
Дъждове
Продължителната суша, сланата през февруари 2008 г. след меката зима, високите температури и прекомерните валежи през периода на цъфтежа на маслините са предизвикали голям спад на производството на маслини в цялата страна.
8.
Зърнени култури (царевица, мека пшеница, ечемик, овес, ръж, ориз)
138 087 394
Дъждове
Променливи температури
Дъждовете и променливите температури през пролетта и есента на 2008 г. са предизвикали влошаване на качеството на продукцията на зърнени култури и са улеснили развитието на фитопатологични инфекции. Влошаването на качеството се дължи също на недостига на необходими хранителни вещества (протеин, глутен) поради лошите климатични условия.
Общо
415 019 448
(45)
Според гръцките власти, от обезщетенията в размер на 415 019 452 EUR помощите в размер на 27 614 905 EUR, изплатени на 871 производители, се разглеждат като държавни помощи, съвместими с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора и с основните насоки.
(46)
Останалата част от сумата на тези помощи, възлизаща на 387 404 547 EUR, е изплатена на 784 408 производители. Според гръцките власти въпросните помощи са съвместими с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора и с регламента за групово освобождаване.
Гръцките власти считат, че по отношение на въпросните помощи са изпълнени всички условия, определени в член 11 от регламента за групово освобождаване. По-специално:
а)
брутният интензитет на помощите не е надвишавал 80 % от намалението на приходите от продажба на продукта, причинено от лошите климатични условия;
б)
загубите са изчислени на равнище отделно стопанство;
в)
размерът на загубите не е включвал разходите, които не са били направени поради лошите климатични условия, и производителите не са получили обезщетения от други застрахователни организации;
г)
въпросните обезщетения са изплатени пряко на земеделските производители;
д)
вземането на решението за предоставяне на въпросните помощи, както и тяхното изплащане, са станали в сроковете съответно от три години след възникване на загубата и четири години след възникването ѝ;
е)
методът на изчисление на нормалното производство е същият като описания в съображение 42 относно помощите, предоставени през 2008 г.
(47)
Освен това гръцките власти считат, че дори ако настоящите помощи не могат да бъдат разглеждани като действителни компенсации (вж. съображение 36), нито като съвместими с регламента за групово освобождаване (вж. съображение 46), те следва да бъдат разглеждани като съответстващи на член 107, параграф 3, буква б) от Договора и на съобщението за временната рамка.
Предоставянето на въпросните помощи е улеснило достъпа до финансиране за съответните земеделски производители. По този начин посочените обезщетения са осигурили финансова ликвидност на първичното производство в Гърция - единственият сектор, на който гръцката държава е могла да разчита през тези първи месеци на икономическа криза, за да бъдат избегнати рисковете в другите сектори на гръцкото стопанство. Въпреки това настоящите помощи не са предоставяни без прилагането на точни критерии. Точно обратното, те са предоставяни само при действителни икономически проблеми, свързани изключително с производството на селскостопански продукти, и по-конкретно при проблеми, причинени на селскостопанската продукция, които са свързани със съществуването на лоши климатични условия (вж. съображение 44). За по-голямата част от тези помощи не са определени прагове за интензитета и степента на проблема при всеки производител, тъй като целта е била да бъде подпомогнато гръцкото селско стопанство като цяло.
(48)
От друга страна, в съответствие с точка 7, буква а) от съобщението Комисията прилага по отношение на помощите, за които не е изпратено уведомление (15), посоченото съобщение, ако помощта е била изплатена след 17 декември 2008 г. Гръцките власти следователно считат, че точка 7, буква а) от посоченото съобщение се прилага по отношение на въпросните помощи, за които не е изпратено уведомление, тъй като същите са били изплатени на производителите след 17 декември 2008 г.
(49)
Гръцките власти считат, че по отношение на настоящите помощи, предвидени по изключение с междуведомственото постановление от 30 януари 2009 г., са изпълнени всички условия, определени в точка 4.2.2 от Съобщението за временната общностна рамка. По-специално:
а)
помощите са предоставени под формата на режим, тъй като са се основавали на посоченото по-горе междуведомствено постановление;
б)
те са дадени на предприятия, които не са били в затруднение към датата 1 юли 2008 г., в съответствие с основните насоки на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение. Гръцките власти потвърдиха, че тези помощи са предоставени изключително на физически лица и че последните в по-голямата си част са били освободени от гръцкото законодателство от подаване на данъчна декларация, тъй като годишните им доходи са били под 12 000 EUR. Всички производители, които са получили въпросните обезщетения, са имали делови отношения с банки, тъй като тези помощи са били депозирани в банковите им сметки. Гръцките власти потвърждават, че въпросните производители са били платежоспособни и са имали достатъчна възможност за банково финансиране. Следователно тези производители не са били в затруднение при изплащането на настоящите помощи;
в)
режимът на помощ не е приложен към предприятията, действащи в сектора на рибарството;
г)
настоящите помощи не са били помощи за износ, нито помощи, даващи предимство на националните продукти пред вносните продукти;
д)
те са предоставени през 2009 г., следователно преди 31 декември 2010 г., както предвижда точка 4.2.2, буква е) от съобщението за временната общностна рамка, и
е)
размерът на помощта за един производител е варирала от 7 501 EUR до 15 000 EUR.
(50)
В съответствие с точка 4.2.2, буква ж) от съобщението за временната общностна рамка, изменена през октомври 2009 г., въпросните помощи, получени от всеки земеделски производител, не трябва да водят до повишение на общия размер на помощите, получени от съответния земеделски производител през периода от 1 януари 2008 г. до 31 декември 2010 г., до равнище, надхвърлящо тавана от 15 000 EUR. Според гръцките власти фактът, че ELGA не е получила от съответния земеделски производител декларация на хартиен носител или в електронен формат за другите помощи de minimis и за помощите въз основа на временната общностна рамка, които е получил през текущата данъчна година, е само една формалност. Следователно неспазването на тази формалност не следва да води до заключението, че условието, определено в точка 4.2.2, буква ж) от съобщението за временната общностна рамка, изменена през октомври 2009 г., не е било изпълнено, още повече че, както показва механографичната система на ELGA, през периода от 1 януари 2008 г. до 31 декември 2010 г. Гърция не е предоставяла помощи de minimis на производителите от първичния сектор на селскостопанските продукти, нито помощи въз основа на съобщението за временната общностна рамка.
(51)
Във всички случаи според гръцките власти, от тази сума от 387 404 547 EUR, помощи в размер на 75 382 500 EUR може да се отнесат към приложното поле на Регламента de minimis.
(52)
Гръцките власти считат, че по отношение на горепосочените помощи в размер на 75 382 500 EUR са изпълнени всички условия, определени в Регламент (ЕО) № 1535/2007 относно помощите de minimis. По-специално:
а)
в съответствие с член 3, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1535/2007 за горепосочените помощи съответните земеделски производители не са получили обезщетения, надвишаващи размера от 7 500 EUR на производител за периода от 2008 до 2010 данъчна година;
б)
кумулираният размер на помощите de minimis, предоставени от Гърция на селскостопанските предприятия през периода на трите данъчни години, не е надвишил размера от 75 382 500 EUR, който е максималният кумулиран размер за Гърция в съответствие с член 3, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1535/2007 и приложението към него.
4. Забележки относно мненията на трети страни
(53)
Гърция твърди, че заинтересованите страни не са предоставили доказателства, че въпросните обезщетения са оказали въздействие върху позициите на техните членове на вътрешния пазар.
(54)
Относно забележката, че не е предоставено описание на естеството на лошите климатични условия, гръцките власти подчертават, че такова описание не се изисква от междуведомственото решение относно обезщетенията, и че това, което е трябвало всъщност да се докаже, е било, от една страна, наличието на лоши климатични условия и, от друга страна, дали нанесените вреди са достигнали минималния праг от 30 % спрямо нормалното производство. Освен това в рамките на мненията, които е изпратила на службите на Комисията, Гърция е предоставила аналитични данни относно въпросните климатични условия, подкрепени от съответните метеорологични сведения.
(55)
Относно забележката, че Гърция не е уточнила нито използвания метод за изчисление на въпросните обезщетения, нито минималния праг на понесените загуби, гръцките власти напомнят, че в рамките на мненията, предоставени от тях на Комисията, Гърция е дала подробна информация по тези два въпроса.
(56)
Според гръцките власти изплащането на въпросните обезщетения не е оказало въздействие върху крайните потребители, тъй като намалението на цените на съответните селскостопански продукти не е довело до намаление на цените на дребно. В подкрепа на тази своя теза гръцките власти предоставиха статии в гръцкия печат, които показват, че цените на дребно за редица селскостопански продукти, включително продуктите, до които се отнася настоящият случай, са останали на високи равнища въпреки факта, че продажната цена на едро на тези селскостопански продукти е намаляла.
VI. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА
1. Наличие на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора
(57)
Член 107, параграф 1 от Договора обявява за несъвместима с вътрешния пазар всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки. Комисията счита, че горепосочените условия са изпълнени по отношение на мерките в разглеждания случай.
(58)
Мерки, финансирани чрез държавни ресурси
Както следва от съдебната практика на Съда с решение от 22 март 2003 г. по дело C-355/00 Freskot AE с/у Elliniko Dimosio (16) (наричано по-долу „делото Freskot“), това условие е изпълнено в конкретния случай, тъй като съответното национално законодателство определя ясно, че обезщетенията, предоставяни от ELGA, се финансират чрез държавни ресурси и че отговорността за тях се носи от държавата по смисъла на съдебната практика на Съда (17).
В настоящия случай, както и при делото Freskot, от член 5а от Закон № 1790/1988 (вж. също съображение 11) и от другите действащи разпоредби на действащото гръцко законодателство следва, че приходите на ELGA от специалната вноска се събират от агенцията за приходите, постъпват в държавния бюджет като държавни приходи и се изплащат на ELGA от бюджета на Министерството на земеделието (преименувано на Министерство на развитието на селските райони и храните). Следователно фактът, че въпросните вноски се осчетоводяват като държавни приходи е достатъчен, за да се приеме, че предоставените от ELGA обезщетения се вземат от държавни ресурси.
Освен това в съответствие с член 2 от Закон № 1790/1998 (18) с решение на министъра на земеделието ELGA може да изплаща помощи или обезщетения на получателите чрез прехвърляне на ресурси от държавния бюджет или чрез заеми, сключени от ELGA с гаранцията на гръцката държава и поетото от гръцката държава задължение да върне заема.
От съдебната практика на Съда обаче следва, че предимствата, които се предоставят пряко от държавата, както и тези, които се предоставят чрез посредничеството на публичен или частен орган, определен или създаден от държавата, представляват държавни ресурси по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора (19). Следователно в случая двата заема на ELGA за обезщетенията, изплатени през 2008 г. и 2009 г. и сключени с гаранция на гръцката държава (вж. съображения 15 и 17), представляват държавни ресурси по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, тъй като същите са част от ресурсите на ELGA - частноправно юридическо лице, което е изцяло държавна собственост и е под контрола на министъра на земеделието (вж. също съображение 8).
(59)
Мерки, които водят до засягане на търговията и нарушават или заплашват да нарушат конкуренцията
Комисията констатира, че въпросните обезщетения дават предимство на националните производители спрямо други производители на Общността, които не получават същото подпомагане. Селскостопанският сектор е отворен за конкуренцията на равнището на Съюза (20) и поради това е чувствителен към всяка мярка в полза на производството в една или друга държава-членка (21). Ето защо има опасност разглежданите обезщетения да нарушат конкуренцията на вътрешния пазар и засягат търговията между държавите-членки.
(60)
Мерки, които поставят в по-благоприятно положение някои предприятия или производството на някои стоки
Съгласно съдебната практика на Съда, за помощи по-специално се считат намеси, облекчаващи под различна форма тежестите, които обичайно натоварват бюджета на едно предприятие и които, без да са субсидии в строгия смисъл на думата, имат същото естество и последици (22).
В решението си по делото Freskot Съдът е достигнал до заключението, че понятието „предприятие“ по смисъла на член 102 от Договора няма предвид организация като ELGA, що се отнася до нейната дейност в рамките на задължителния застрахователен режим срещу природни бедствия (вж. точки 79 и 88 от решението).
В действителност въпросният задължителен застрахователен режим преследва по същество цел на социалната политика, насочена към осигуряване на адекватна защита на всички земеделски стопанства, включително на тези, при които рискът от настъпване на природни бедствия е по-голям (вж. точки 66 и 67 от решението). Застрахователната вноска се отнася до всички селскостопански продукти с единни ставки, които не зависят от риска, на който реално е изложен производителят (въз основа на принципа на солидарност). ELGA се контролира от държавата, като се има предвид, че размерът на вноската, определящ приходите, както и процентите на обезщетение се определят от компетентните министри.
Както Съдът е установил в своето решение от 22 януари 2002 г. по дело C-218/00, Cisal/INAIL (23), в случая двата съществени елемента на застрахователния режим на ELGA, а именно размерът на обезщетенията и този на вноските, се контролират от държавата и задължителното членство, с което се характеризира режимът, е абсолютно необходимо за финансовата му стабилност, както и за прилагането на принципа на солидарност, който предполага, че обезщетенията, изплащани на застрахованото лице, не са пропорционални на вноските, направени от него.
За разлика от обстоятелствата по делото Cisal/INAIL обаче, получателите на застрахователните обезщетения от агенция ELGA са предприятия, осъществяващи стопанска дейност. Следователно фактът, че самата ELGA не осъществява стопанска дейност, не е достатъчен, за да се приеме, че получателите на застрахователните обезщетения, изплащани от тази агенция, не са предприятия по смисъла на Договора и не са потенциални получатели на държавна помощ (вж. решението по делото Freskot, точка 80).
Във връзка с въпроса за икономическото предимство Съдът просто посочва в точка 84 от решението по делото Freskot, че „при тези условия следва да се отговори, от една страна, на въпроса дали - и ако е така, то в каква степен - при липсата на задължително застраховане гръцките земеделски стопанства е трябвало и действително са могли да се застраховат в частни застрахователни дружества или да вземат други мерки, за да се защитят по адекватен начин срещу последиците, до каквито водят природните бедствия за тези стопанства, и, от друга страна, до каква степен вноската отговаря на действителната икономическа стойност на обезщетенията, предоставени от ELGA в рамките на задължителното застраховане, ако тази стойност може все пак да бъде изчислена“. В следващата точка обаче Съдът изтъква, че „…Съдът не разполага с фактически или правни обстоятелства, за да отговори на онази част от поставения въпрос, която се отнася до евентуалното определяне като държавна помощ на обезщетенията, предоставени от ELGA в рамките на задължителния застрахователен режим срещу природни бедствия…“ В точка 87 от решението по делото Freskot обаче Съдът изтъква, че „…Съдът не разполага с фактически или правни обстоятелства, за да отговори на онази част от поставения въпрос, която се отнася до евентуалното определяне като държавна помощ на обезщетенията, предоставени от ELGA в рамките на задължителния застрахователен режим срещу природни бедствия…“
(61)
Съдебната практика на Съда потвърждава, че нито социалният характер на мярката (24), нито фактът, че тя е изцяло или отчасти финансирана от вноски, наложени от публичните власти и събирани от съответните предприятия (25), не са достатъчни, за да не бъде мярката определена като помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, който не разграничава мерките за държавна намеса в зависимост от причините или целите, а ги определя в зависимост от техните последици (26).
Обезщетенията, изплатени през 2008 г. от ELGA по силата на задължителния застрахователен режим, са били за определени гръцки селскостопански продукти от растителен и животински произход, а изплатените през 2009 г. са били за определени растителни култури. Оттук следва, че обезщетенията, изплатени от ELGA на местните производители на селскостопански продукти, могат да представляват избирателно финансово предимство за тези производители спрямо други производители от Съюза, които не получават същата помощ.
Освен това в случаи, представляващи по-голям риск по отношение на настъпването на вреди, причинени от природни бедствия, е съмнително дали земеделските стопанства ще могат да получат застрахователно покритие от частен застраховател при подобни условия. Комисията следователно счита, че при тези обстоятелства обезщетенията, изплатени от ELGA чрез въпросния режим, представляват избирателно финансово предимство за получателите.
(62)
С оглед на решението на Съда по делото Freskot (вж. точка 86) може все пак да се постави въпросът дали въпросната мярка не може да бъде обоснована с естеството или общата структура на системата, което следва да бъде доказано от съответната държава-членка (27). Следва да се прецени дали специфичните характеристики на селскостопанския сектор и подчертаната му зависимост от определени климатични условия, както и уязвимостта му към природните бедствия в Гърция, могат да направят необходимо въвеждането на държавен режим, осигуряващ минимално равнище на обезщетение въз основа на принципа на солидарност. Независимо от това една мярка, която предвижда изключения от прилагането на общата (пара)фискална система, може да бъде обоснована от естеството и общата структура на системата, ако съответната държава-членка може да докаже, че тази мярка произтича пряко от основните или ръководните принципи на тази система. Трябва да се разграничават, от една страна, целите, поставени на конкретен режим и които са външни за него, и от друга страна, вътрешно присъщите на самата система механизми, които са необходими за постигането на тези цели (28).
Тъй като става ясно, че ELGA не се финансира само от парафискални вноски, но и от преки държавни вноски, подобна аргументация, основаваща се на солидарността между производителите, не може да се приложи, така че режимът следва да бъде разглеждан като избирателен в своята цялост.
Следователно в случая обезщетенията, изплатени на производителите през 2008 г., а именно 386 986 648 EUR, не са финансирани в по-голямата си част от специалните задължителни застрахователни вноски, тъй като последните са в размер само на 88 353 000 EUR. В този случай обезщетенията, изплатени на застрахованите производители, не могат вече да бъдат разглеждани като финансирани единствено от застрахователните вноски (29).
(63)
Относно обезщетенията, изплатени през 2009 г., а именно 415 019 452 EUR, Комисията констатира, че последните не са финансирани от специалните задължителни застрахователни вноски, чийто размер през 2009 г. е възлизал на 57 015 388 EUR. Тези обезщетения са били предвидени с междуведомственото постановление от 30 януари 2009 г. като застрахователно покритие от изключителен характер поради загубите на растениевъдна продукция и не са част от обезщетенията, които ELGA е трябвало да изплати през 2009 г. на производителите за възмездяване на вредите в рамките на задължителната застрахователна система. Следователно твърдението на гръцките власти, че и тези обезщетения следва да бъдат разглеждани като същински компенсации, не може да бъде прието от Комисията.
(64)
За да може да изплати тези високи обезщетения на производителите на селскостопански продукти, ELGA е трябвало да сключи два заема, които ще бъдат погасени за десетгодишен период (вж. съображения 16 и 17). Въз основа на предоставените от гръцките власти данни във връзка с динамиката на годишните плащания на лихвите и главницата по тези два заема се налага констатацията, че ELGA няма да бъде в състояние да финансира погасителните си годишни вноски за десетгодишните периоди на заемите чрез приходите си от специалните застрахователни вноски на производителите, още повече че тези вноски трябва да послужат за изплащане на обезщетенията за вредите, които ще настъпят през посочените години.
(65)
В рамките на предоставената допълнителна информация гръцките власти посочиха, че новият Закон № 3877/2010 относно системата за защита и застраховка на селскостопанската дейност е приет с оглед повишаване на приходите на ELGA.
Комисията счита, че този закон може наистина да допринесе за оздравяване на дейността на ELGA в бъдеще. Едно увеличаване на приходите на ELGA в бъдеще не дава обаче основания да се направи заключението, че то ще бъде достатъчно за погасяването на въпросните заеми и за изплащането на обезщетенията на производителите през съответните години.
По този начин чрез новия заем, сключен за 2009 г., ELGA е натоварила прекомерно приходите, които агенцията ще получи през следващите 10 години, след като е била вече натоварена с връщането на заема, който е бил сключен от нея за 2008 г. и за който е ангажирала в аванс застрахователните вноски за следващите години. Както посочват заинтересованите страни (вж. съображения 34 и 35), този проблем може да бъде само утежнен от наличието на два допълнителни заема, които ELGA също е договорила през 2009 г. Не може следователно да се изключи, че въпросните мерки ще бъдат финансирани и чрез други държавни ресурси, до които ELGA има достъп.
(66)
Във всички случаи изглежда, че различните подходи, прилагани в рамките на режима на помощ, към предприятия, които се намират в подобно фактическо и правно положение, не могат да бъдат обосновани с целите за солидарност на въпросния режим, поставен в контекста на гръцкото законодателство относно обезщетяването на вредите, причинени от природни явления. Първо, подобни или съпоставими рискове са за сметка на самите предприятия в други сектори, които не са в обхвата на настоящия режим, и второ, очевидно е, че дори в селскостопанския сектор, обхванат от този режим, някои производители ще бъдат винаги изложени повече от други на определени рискове (поради характера на своето производство или географското си положение), така че изплатените помощи ще бъдат винаги изплащани предимно на някои категории производители за сметка на останалите.
(67)
На тези основания Комисията достига до заключението, че обезщетенията, изплатени на производителите на селскостопански продукти от ELGA през 2008 г. и 2009 г. в рамката на задължителния застрахователен режим, попадат в обхвата на член 107, параграф 1 от Договора и представляват държавни помощи.
(68)
Необходимо е следователно да се провери дали съществува възможност да се предостави дерогация от общия принцип на забрана на държавните помощи, установен в член 107, параграф 1 от Договора.
2. Квалификация на мерките като неправомерни помощи
(69)
Тъй като помощите са предоставени и изплатени, без да е отправено предварително уведомление за тях, същите са неправомерни по смисъла на член 1, буква е) от Регламент (ЕО) № 659/1999.
3. Оценка на съвместимостта на помощите в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС
(70)
В съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора помощите, които имат за цел да улеснят развитието на някои икономически дейности или на някои икономически региони, доколкото тези помощи не засягат по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес, могат да се приемат за съвместими с вътрешния пазар.
(71)
За да могат да се възползват от тази дерогация, въпросните помощи трябва да спазват разпоредбите на правните текстове, приложими по времето на тяхното предоставяне, т.е. през 2008 г. и 2009 г. В случая става въпрос за основните насоки на Общността относно държавните помощи за селскостопанския и горския сектор за периода 2007-2013 г. и по-специално за глава V.Б относно помощите за обезщетяване на вреди, нанесени на селскостопанската продукция или средствата за производство, и по-специално на разпоредбите на точка V.Б.3 относно помощите, предназначени за обезщетяване на земеделските производители за загубите, причинени от лоши климатични условия, както и на член 11 от регламента за групово освобождаване.
Следва да се отбележи, че разпоредбите на глава V.Б.4 от основните насоки относно помощите в полза на борбата срещу болестите по животните и по растенията трябва да се прилагат за някои производства, за които през 2009 г. е предоставена помощ на производителите (ориенталски тютюн, летни картофи). Въпреки това, тъй като гръцките власти доказаха, че болестите по тези производства са причинени от лошите климатични условия (вж. също съображение 44), в съответствие с бележка под линия 31 в глава V.Б.4 от основните насоки Комисията извърши оценка на мерките за помощ с оглед на разпоредбите на подглава V.Б.3.
(72)
Условията, предвидени в горепосочените разпоредби от основните насоки, които са от значение в случая, са следните:
а)
в съответствие с точка 125 от основните насоки метеорологичните явления, като слана, градушка, дъждове или суша, т.е. явления като тези в настоящия случай, причинили загуби на някои селскостопански продукции в Гърция през 2008 г. и 2009 г., могат да бъдат приравнени на природни бедствия, когато степента на вредите достигне определен праг от нормалното производство. Обезщетенията за тези приравнени явления допринасят за развитието на селскостопанския сектор и следва да бъдат разрешени в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
По този начин, за да отговарят на условията за помощ, загубите вследствие на лошите климатични условия трябва да са не по-малко от 30 % от средното годишно производство на заинтересованото лице през предходния тригодишен период или от средния размер за трите години, който се базира на предходния петгодишен период, като от него се извадят най-високата и най-ниската стойност. В съответствие с точка 128 от основните насоки Комисията може да приеме други методи на изчисление на нормалното производство, в това число регионални референтни стойности, при условие че тези методи са представителни, а не се основават на необичайно високи добиви;
б)
уведомленията за мерките за помощ трябва да включват в своя подкрепа съответни метеорологични данни. Освен това неблагоприятното метеорологично явление, което може да бъде приравнено на природно бедствие, трябва да бъде официално признато от публичните власти;
в)
брутният интензитет на помощта не може да надвишава 80 % (90 % в необлагодетелстваните райони или в областите, посочени в член 36, буква а), подточки i), ii) и iii) от Регламент (ЕО) № 1698/2005 на Съвета от 20 септември 2005 г. относно подпомагане на развитието на селските райони от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) (30), определени от държавите-членки в съответствие с членове 50 и 94 от същия регламент) от намалението на приходите от продажба на продукта, изчислено, като се извади:
i)
произведението на количеството, произведено през годината, когато е настъпило неблагоприятното метеорологично явление, и средната продажна цена, получена през същата година,
от
ii)
произведението на средното годишно количество, произведено през предходния тригодишен период (или средното количество за трите години, което се базира на предходния петгодишен период, като от него се извадят най-високата и най-ниската стойност), и получената средна продажна цена.
Размерът, даващ право за получаване на помощи, може да бъде увеличен с другите разходи, направени от земеделския производител специално поради несъбирането на реколта вследствие на неблагоприятното метеорологично явление;
г)
максималният размер на загубите с право на помощи трябва да бъде намален с всяка сума, получена по силата на застрахователен режим, и с разходите, които не са направени поради неблагоприятното метеорологично явление;
д)
загубите следва да се изчисляват на равнището на отделното стопанство, но Комисията може да приеме използването на средни стойности, при условие че са представителни и не водят до прекомерни обезщетения в полза на някой получател;
е)
получателят следва във всички случаи да понесе част от разходите (точка 125, буква г) от основните насоки);
ж)
режимите следва да бъдат въведени не по-късно от три години, а помощите да бъдат изплатени не по-късно от четири години след извършените разходи или загубите.
(73)
По отношение на помощите за обезщетение в размер на 373 257 465,71 EUR, които ELGA е предоставила на производителите за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция, причинени от лошите климатични условия, Комисията констатира, че тези помощи отговарят в по-голямата си част, а именно за сумата от 347 193 466,52 EUR (вж. съображение 42), на разпоредбите на основните насоки и на регламента за групово освобождаване, посочени в съображение 72. Що се отнася до помощите за последователните загуби на същата растениевъдна продукция в размер на 2 472 785,97 EUR, те също отговарят в по-голямата си част, а именно за сумата от 2 300 185,51 EUR, на разпоредбите на основните насоки и на регламента за групово освобождаване, посочени в съображение 72.
(74)
По-специално, както показва таблицата в съображение 42, условието, изложено в съображение 72, буква а), е изпълнено, т.е. прагът на вредите е достигнал 30 % от нормалното производство по отношение на помощите за обезщетение в размер на 347 193 466,52 EUR. Що се отнася до помощите за последователните загуби, за 93,02 % от общия размер на тези помощи, т.е. за 2 300 185,51 EUR, степента на вредите е унищожила повече от 30 % от нормалното производство и следователно условието, изложено в съображение 72, буква а), също е изпълнено.
(75)
Въз основа на информацията, предоставена от гръцките власти (вж. съображение 39), брутните интензитети на въпросните помощи за обезщетение спрямо намалението на приходите от продажбата на продукта, спазват горните граници, определени от член 11 от регламента за групово освобождаване (вж. съображение 72, буква в). Въпреки това изчислението на интензитетите не се основава на средното количество, произведено през предходния тригодишен период (или на средното количество за три години), в съответствие с член 2 от регламента за групово освобождаване, тъй като за въпросните помощи за обезщетение е бил приложен друг метод за изчисление на нормалното производство (вж. съображение 40 относно описанието на метода на изчисление).
(76)
В съответствие с точка 128 от основните насоки Комисията може да приеме други методи на изчисление, освен предвидения в член 2, точка 8 от регламента за групово освобождаване, при условие че тези методи са представителни, а не са основани на необичайно високи добиви. След като анализира описанието на метода на изчисление, използван в случая, Комисията счита, че той отговаря на горепосочената разпоредба на основните насоки и че с оглед на интензитетите на настоящите помощи, няма риск от прекомерно обезщетение за понесените загуби.
(77)
Комисията констатира също така, че метеорологичните данни, предоставени от Гърция, относно събитията, настъпили по време на 2007-2008 стопанска година, доказват наличието на климатични събития, които могат да обосноват отпускането на въпросните обезщетения.
(78)
От друга страна, в съответствие с предоставената информация относно въпросните помощи (вж. съображение 39), последните са били намалени със сумите, които евентуално са получени от застрахователно дружество, и с разходите, които не са направени поради събитието, причинило загубите. Освен това загубите са изчислени на равнище отделно стопанство. И накрая, спазени са сроковете, посочени в съображение 72, буква ж), за изплащане на помощите след загубите.
(79)
С оглед на гореизложеното Комисията е в състояние да заключи, че по отношение на помощите за обезщетение в размер на 349 493 652,03 EUR, предоставени от ELGA на производителите през 2008 г. за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция, от които 2 300 185,51 EUR се отнасят до помощи за последователни загуби на същата растениевъдна продукция, са изпълнени съответните разпоредби на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно могат да бъдат разглеждани като държавни помощи, съвместими с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
(80)
От друга страна, както показва таблицата в съображение 42, по отношение на помощите за обезщетение в размер на 26 063 999,19 EUR, предоставени през 2008 г. от ELGA на производителите на селскостопански продукти за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция, не е спазена разпоредбата на член 2, точка 8 от регламента за групово освобождаване относно прага на вредите спрямо нормалното производство. Комисията констатира, че тези помощи за обезщетение не са съвместими с всички съответни условия на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно не могат да се възползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
(81)
Що се отнася до помощите за обезщетение в размер на 7 338 119,74 EUR, предоставени през 2008 г. от ELGA на земеделските производители за загуби на животновъдни активи, от съображение 43 следва, че според гръцките власти тези помощи са изплатени в рамките на специфичната задължителна застрахователна система, поради което те не представляват държавни помощи. Въпреки че посочените власти стигат до това заключение за всички помощи за обезщетение, предоставени от ELGA през 2008 г. и 2009 г., единствено по отношение на въпросните помощи те не са предоставили допълнителна информация, която би могла да квалифицира тези помощи като съвместими с основните насоки. Поради тази причина Комисията достига до заключението, че тези помощи не отговарят на съответните условия на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно не могат да се възползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
Във всички случаи Комисията държи да подчертае, че съответната държава-членка, за да изпълни задължението си за сътрудничество с Комисията, трябва да предостави всички данни, които биха позволили на тази институция да провери дали са изпълнени условията за дерогацията, от която държавата иска да се възползва (31). В конкретния случай гръцките власти така и не се позоваха на прилагането на основните насоки, нито предоставиха документ, който да позволи на Комисията да проучи данните в светлината на тези основни насоки, и то въпреки указанията, дадени от Комисията в точка 21 от решението за откриване на официалната процедура по разследване.
(82)
Що се отнася до помощите в размер на 114 374,86 EUR за загубите на растениевъдна продукция, причинени от мечки, тези помощи не попадат в обхвата на разпоредбите на глава V от основните насоки относно управлението на рискове и кризи. В съответствие с точка 23 от основните насоки, при мерките за помощ, които не попадат в обхвата на основните насоки, Комисията извършва проверка на всеки отделен случай и одобрява мерки от този вид само ако приносът за развитието на сектора компенсира до голяма степен опасностите от нарушаване на конкуренцията, свързани с тези мерки.
Съгласно точка 113 от основните насоки, когато става въпрос да се разреши държавна помощ за управление на рискове, следва да се предвиди изискването за минимално участие от страна на производителите в покриването на загубите, с оглед да бъде намалена опасността от нарушаване на конкуренцията и производителите да бъдат насърчени да сведат до минимум рисковете. В случая обаче интензитетът на предоставените помощи е бил 100 % и според Комисията пълната липса на участие от страна на производителите в покриването на загубите има вероятност да създаде опасност от нарушаване на конкуренцията. Поради тази причина Комисията счита, че в случая от производителите е трябвало да бъде поискано минимално участие в размер на 20 %. Ето защо тези помощи са съвместими с общия пазар до 80 % от своя интензитет, т.е. до 91 500 EUR. За останалата част от сумата обаче, отговаряща на 20 % от техния интензитет, въпросните помощи се разглеждат като несъвместими с вътрешния пазар.
(83)
Що се отнася до помощите за корективни действия вследствие на административни грешки по невнимание в докладите за оценка относно помощите за загубите на растениевъдна продукция и животновъдни активи, Гърция е предоставила само общия размер на тези помощи, а именно 3 803 901,72 EUR. Сумите за корективните действия във връзка с помощите за обезщетение за загубите на растениевъдна продукция и животновъдни активи, както и за загубите на растениевъдна продукция, причинени от мечки (вж. съображения 41, 42 и 43), не бяха обаче уточнени в рамките на допълнителната информация, изпратена от гръцките власти на Комисията. Като се има предвид, че корективните действия са били във връзка с административни грешки, представляващи задължения на ELGA към получателите на въпросните помощи, Комисията достига до заключението, че тези корективни помощи може да са били част от въпросните помощи за обезщетение. Въпреки това, като се има предвид, че само помощите за обезщетение за загубите на растениевъдна продукция в размер на 349 666 252,49 EUR (вж. съображение 75) сe считат за съвместими от Комисията, Комисията достига до заключението, че само корективните действия във връзка с посочените помощи за обезщетение могат да бъдат разглеждани като помощи, които изпълняват съответните условия на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и могат да се ползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
(84)
От помощите за обезщетение в размер на 415 019 452 EUR, изплатени през 2009 г. от ELGA на земеделските производители, помощи в размер на 27 614 905 EUR отговарят на разпоредбите на основните насоки и на регламента за групово освобождаване, както са описани в съображение 73.
(85)
Въз основа на подробните данни, предоставени от гръцките власти за всяка помощ за обезщетение, изплатена от ELGA през 2009 г. (вж. съображение 37) Комисията можа да установи, че условието, изложено в съображение 73, буква а), а именно че прагът на вредите трябва да бъде не по-малко от 30 % от нормалното производство, е изпълнено по отношение на помощите за обезщетение в размер на 27 614 905 EUR.
(86)
Както следва от съображения 76-79 относно част от помощите, предоставени от ELGA през 2008 г., същите заключения могат да се приложат и относно помощите, предоставени през 2009 г. в размер на 27 614 905 EUR, а именно че последните отговарят и на всички други условия, определени в съответните разпоредби на основните насоки и на регламента за групово освобождаване.
(87)
По-специално въпросните интензитети на помощите, използваният в случая метод на изчисление, метеорологичните данни относно събитията, настъпили през 2008-2009 стопанска година (вж. таблицата в съображение 44), изключването на прекомерни обезщетения за понесените загуби, както и сроковете за изплащане на помощите след загубата, отговарят на съответните разпоредби на основните насоки и на регламента за групово освобождаване.
(88)
На базата на гореизложеното Комисията констатира, че помощите в размер на 27 614 905 EUR, изплатени от ELGA на земеделските производители през 2009 г., могат да бъдат разглеждани като съвместими със съответните разпоредби на основните насоки и на регламента за групово освобождаване. Те могат следователно да се възползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
(89)
По отношение на останалата сума от тези помощи, а именно 387 404 547 EUR, Комисията, противно на гледната точка на гръцките власти (вж. съображение 46), констатира, че същата не може да бъде разглеждана като съвместима с условията, изложени в член 11 от регламента за групово освобождаване.
(90)
Въз основа на подробните данни, предоставени от Гърция относно всяка помощ, предоставена през 2009 г., следва, че неблагоприятните метеорологични явления в случая не попадат в обхвата на определението за неблагоприятни метеорологични условия, които могат да бъдат приравнени на природно бедствие, изложено в член 2, точка 8 от регламента за групово освобождаване, тъй като въпросните неблагоприятни климатични условия са унищожили по-малко от 30 % от нормалното производство на засегнатите земеделски производители. Освен това нормалното производство в случая не е било определено в съответствие с член 2, точка 8 от регламента за групово освобождаване (32) и следователно въпросните интензитети на помощите не са били определени в съответствие с начина на изчисление, предвиден в член 11, параграф 2 от регламента за групово освобождаване.
(91)
От друга страна, гръцките власти считат, че въпросните помощи отговарят също така на всички условия, за да бъдат считани за съответстващи на член 107, параграф 3, буква б) от Договора и на съобщението за временната общностна рамка (вж. съображения 47-50).
(92)
Комисията счита, че по отношение на въпросните помощи, за които не е изпратено уведомление и които са били предоставени изцяло през 2009 г., член 107, параграф 3, буква б) от Договора не може да се приложи пряко, тъй като Комисията е приела съобщението за временната общностна рамка, което се прилага от 17 декември 2008 г., въз основа на тази разпоредба. В точка 4.2.2, буква з) от съобщението изрично се изключват от приложното поле на съобщението предприятията, занимаващи се с първично производство на селскостопански продукти. Съгласно съдебната практика в специфичната област на държавните помощи Комисията е обвързана от рамките и съобщенията, които тя приема, доколкото те не се отклоняват от нормите на Договора (33). Впрочем когато е преценила в точка 4.2.2, буква з) от временната рамка, че режимът на помощ (имащ за цел, нека напомним, да насърчи достъпа до финансиране в условията на икономическа и финансова криза) не се прилага за предприятия, занимаващи се с първично производство на селскостопански продукти, Комисията тогава е счела, че с оглед на значителните смущения на конкуренцията, които може да настъпят в този сектор, такива помощи не са необходими, нито пропорционални по смисъла на член 107, параграф 3, буква б) от Договора до влизането в сила на специфични правила и прагове, приети за този сектор (34). Гледната точка на Комисията е, че съобщението, такова каквото е било в сила към онзи момент, се прилага в случая към помощите, предоставени през периода от 17 декември 2008 г. до 27 октомври 2009 г.
Основните насоки, приложими към момента, когато са предоставени въпросните помощи, са Основните насоки на Общността относно държавните помощи за селскостопанския и горския сектор за периода 2007-2013 г. Както обаче следва от съображение 90, лошите климатични условия, настъпили в конкретния случай, са унищожили по-малко от 30 % от нормалното производство на засегнатите земеделски производители. Оттук следва, че съответните разпоредби на основните насоки не могат да се считат за изпълнени по отношение на въпросните помощи за обезщетение.
(93)
Както се вижда от съображение 48, гръцките власти считат, че точка 7, буква а) от съобщението се прилага по отношение на въпросните помощи, за които не е изпратено уведомление, тъй като същите са били отпуснати на производителите след 17 декември 2008 г.
Комисията обаче счита, че възможността за обявяване на помощите за селскостопанския сектор като съвместими по силата на съобщението за временната общностна рамка може да включва само помощите в селскостопанския сектор, отпуснати след 28 октомври 2009 г. - датата, на която е влязло в сила изменението на съобщението за временната общностна рамка, предвиждащо ограничен размер на съвместима помощ за предприятията, занимаващи се с първично производство на селскостопански продукти.
(94)
В случая от подробните данни, предоставени от гръцките власти за всяка помощ, отпусната от ELGA през 2009 г., следва, че почти всички въпросни помощи са предоставени на производителите на селскостопански продукти на дати, предхождащи горепосочената дата 28 октомври 2009 г. Всъщност по-голямата част от помощите е предоставена през периода от март 2009 г. до юли 2009 г., а друга част - през септември 2009 г.
(95)
Комисията достига следователно до заключението, че въпросните помощи не отговарят на изискванията на съобщението и следователно не могат да се възползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква б) от Договора.
(96)
Комисията признава обаче, че за помощите, предоставени от ELGA на производителите на селскостопански продукти на дати след горепосочената дата 28 октомври 2009 г. (много малко от тези помощи са предоставени през декември 2009 г. и през ноември 2010 г.), могат да бъдат приложени измененията, направени в съобщението по отношение на селскостопанския сектор.
(97)
Въпросните помощи отговарят на условията, определени в точка 4.2.2 от съобщението за временната общностна рамка. Въпреки това условието, установено в точка 4.2.2, буква ж) от посоченото съобщение, не е спазено, тъй като ELGA не е получила от засегнатите земеделски производители декларация относно другите помощи de minimis и относно помощите, основаващи се на мярката по силата на временната общностна рамка, които същите са получили през текущата данъчна година. Комисията обаче счита за основателен аргумента на гръцките власти, според който в случая това изискване е само формалност, тъй като през периода от 1 януари 2008 г. до 31 декември 2010 г. Гърция не е предоставяла на селскостопански предприятия помощи de minimis, нито помощи въз основа на съобщението за временната общностна рамка. Комисията следователно достига до заключението, че помощите, към които се прилага съобщението, отговарят на условията, определени в точка 4.2.2 от посоченото съобщение, и могат да се възползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква б) от Договора.
(98)
Освен това Комисията счита, че не е невъзможно част от посочените помощи в размер на 75 382 500 EUR да отговарят на всички условия, определени в Регламент (ЕО) № 1535/2007 (вж. съображения 51 и 52).
VII. ЗАКЛЮЧЕНИЯ
(99)
Обезщетенията, изплатени от ELGA на производителите през 2008 г. в размер на 386 986 648 EUR, са финансирани само отчасти от специалните задължителни вноски, изплатени от земеделските производители, тъй като през 2008 г. тези вноски са възлизали само на 88 353 000 EUR. Що се отнася до обезщетенията, изплатени през 2009 г. в размер на 415 019 452 EUR, те не са финансирани посредством използване на специалните задължителни вноски.
(100)
По отношение на двата заема, които ELGA е била принудена да сключи, за да изплати посочените обезщетения на производителите, се налага констатацията, че ELGA няма да бъде в състояние да финансира чрез приходите си от специалните застрахователни вноски на производителите годишните плащания на лихвите и главницата за десетгодишния период, предвиден за погасяването на тези заеми, още повече че тези вноски трябва да послужат за изплащане на обезщетенията за вредите, които ще настъпят през посочените години.
(101)
Оттук с оглед на гореизложеното следва, че обезщетенията, изплатени от ELGA през 2008 г. и 2009 г. в рамката на задължителния застрахователен режим, не могат да бъдат разглеждани като финансирани единствено от вноските, плащани от производителите като специални застрахователни вноски. На това основание Комисията достига до заключението, че обезщетенията, изплатени от ELGA през 2008 г. и 2009 г. в рамката на задължителния застрахователен режим, попадат в обхвата на член 107, параграф 1 от Договора и представляват държавни помощи.
(102)
Комисията констатира, че Република Гърция е привела в действие посочените помощи в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора.
(103)
Относно помощите за обезщетение, предоставени през 2008 г. в рамката на специалния задължителен застрахователен режим, Комисията:
а)
достига до заключението за съвместимост на държавните помощи в размер на 349 493 652,03 EUR, които ELGA е предоставила на производителите за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция, от които сума в размер на 2 300 185,51 EUR се отнася до помощи за последователни загуби на същата растениевъдна продукция. Комисията счита, че по отношение на посочените помощи са били изпълнени съответните разпоредби на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно посочените помощи могат да бъдат разглеждани като държавни помощи, съвместими с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора;
б)
счита, че по отношение на държавните помощи в размер на 33 402 118,93 EUR, които ELGA е предоставила на производителите за някои загуби на растениевъдна продукция и животновъдни активи, не са били изпълнени съответните разпоредби на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно посочените помощи са несъвместими с вътрешния пазар;
в)
счита, че държавните помощи в размер на 114 374,86 EUR, които ELGA е предоставила на производителите за загуби на растениевъдна продукция, причинени от мечки, могат да предизвикат опасност от нарушаване на конкуренцията и следователно са несъвместими с вътрешния пазар;
г)
счита, че от държавните помощи в размер на 3 803 901,72 EUR, предоставени за корективни действия вследствие на грешки в докладите за оценка, само корективните действия, отнасящи се до помощи за обезщетение в размер на 349 493 652,03 EUR за загубите на растениевъдна продукция, както и корективните действия, отнасящи се до помощи за обезщетение в размер на 91 500 EUR за загубите на растениевъдна продукция, причинени от мечки, отговарят на съответните условия на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно могат да се възползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква в) от Договора. От друга страна, останалите държавни помощи, предоставени за корективни действия, не отговарят на съответните условия на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно не могат да се възползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
(104)
Относно помощите за обезщетение, предоставени през 2009 г. по силата на междуведомственото решение, Комисията:
а)
достига до заключението за съвместимост на държавните помощи в размер на 27 614 905 EUR, които ELGA е предоставила на производителите за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция. Комисията счита, че по отношение на посочените помощи са изпълнени съответните разпоредби на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно посочените помощи могат да бъдат разглеждани като държавни помощи, съвместими с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора;
б)
достига до заключението, че за държавните помощи в размер на 387 404 547 EUR, които ELGA е предоставила на производителите за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция:
-
по отношение на помощите, които са били отпуснати на дати, предхождащи датата 28 октомври 2009 г. (35), на която е влязло в сила изменението на съобщението, имащо за цел включването на селскостопанските предприятия, не са изпълнени съответните разпоредби на съобщението, на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно посочените помощи са несъвместими с вътрешния пазар. Това заключение не засяга помощите, които към момента на предоставянето им са отговаряли на всички условия, определени в приложимия регламент de minimis,
-
по отношение на помощите, които са предоставени след 28 октомври 2009 г., Комисията достига до заключението, че те отговарят на всички условия, определени в съобщението, и следователно могат да бъдат разглеждани като държавни помощи, съвместими с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. Обезщетенията, изплатени от гръцката агенция за селскостопанско застраховане (наричана по-долу „ELGA“) на производителите на селскостопански продукти през 2008 г. и 2009 г., представляват държавни помощи.
2. Помощите за обезщетение, предоставени през 2008 г. в рамката на специалния задължителен застрахователен режим, са съвместими с вътрешния пазар, що се отнася до помощите в размер на 349 493 652,03 EUR, които ELGA е предоставила на производителите за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция, както и до помощите, свързани със загубите на растениевъдна продукция, причинени от мечки, в размер на 91 500 EUR и с корективни действия, предприети в рамките на горепосочените помощи. Помощите за обезщетение, възлизащи на останалата сума и изплатени през 2008 г. в рамката на специалния застрахователен режим, са несъвместими с вътрешния пазар.
3. Помощите за обезщетение в размер на 27 614 905 EUR, които са предоставени през 2009 г. по силата на Междуведомствено решение № 262037 на министрите на икономиката и на развитието на селските райони от 30 януари 2009 г., са съвместими с вътрешния пазар.
Помощите за обезщетение в размер на 387 404 547 EUR, които са предоставени на производителите на дати, предхождащи датата 28 октомври 2009 г., са несъвместими с вътрешния пазар. Това заключение не засяга помощите, които към момента на предоставянето им са отговаряли на всички условия, определени в Регламент (ЕО) № 1535/2007.
Член 2
1. Гърция предприема всички необходими мерки за възстановяване от получателите на несъвместимите помощи, посочени в член 1, които вече са им предоставени неправомерно.
2. Помощите, които следва да се възстановят, включват лихви, изчислени от датата, на която помощите са предоставени на получателите, до датата на възстановяването им.
3. Лихвите се изчисляват с натрупване в съответствие с разпоредбите на глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията (36).
4. Възстановяването се извършва без забавяне и в съответствие с процедурите, предвидени от националното законодателство, при условие че те позволяват незабавното и ефективно изпълнение на настоящото решение.
Член 3
Възстановяването на помощта, посочена в член 1, параграфи 2 и 3, се извършва незабавно и ефективно. Гърция гарантира прилагането на настоящото решение в срок от четири месеца от датата на уведомяване за него.
Член 4
1. В срок от два месеца от уведомяването за настоящото решение Гърция предоставя на Комисията следната информация:
а)
общата сума (главница и лихви), подлежаща на възстановяване от получателите;
б)
подробно описание на вече предприетите или планираните мерки за изпълнение на настоящото решение;
в)
документи, доказващи, че на получателите е наредено да възстановят помощта.
2. Гърция уведомява Комисията за напредъка, постигнат вследствие на предприетите национални мерки за изпълнение на настоящото решение, до пълното възстановяване на помощта, посочена в член 1, параграфи 2 и 3.
3. След изтичане на двумесечния срок, посочен в параграф 1, при обикновено искане от страна на Комисията Гърция предава доклад относно вече предприетите и планираните мерки за спазване на настоящото решение. Този доклад предоставя също подробна информация относно сумите на помощта и лихвите, които вече са възстановени от получателите.
Член 5
Адресат на настоящото решение е Република Гърция.
Съставено в Брюксел на 7 декември 2011 година.
SKLEP KOMISIJE
z dne 7. decembra 2011
o pomočeh v obliki nadomestil, ki jih je grška kmetijska zavarovalna organizacija (ELGA) izplačala v letih 2008 in 2009
(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 7260)
(Besedilo v grškem jeziku je edino verodostojno)
(Besedilo velja za EGP)
(2012/157/EU)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,
ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,
po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu s prvim pododstavkom člena 108(2) Pogodbe, (1)
ob upoštevanju naslednjega:
I. POSTOPEK
(1)
Potem ko je Komisija iz tiska izvedela za nadomestila v višini 425 milijonov EUR, ki naj bi jih grška kmetijska zavarovalna organizacija (v nadaljnjem besedilu: ELGA) izplačala na podlagi protestov velikega števila proizvajalcev kmetijskih proizvodov januarja 2009 v Grčiji zaradi izgube prihodka, ki jih je v letu 2008 doletela zaradi slabih vremenskih razmer, je 4. februarja 2009 potekal dvostranski sestanek z grškimi organi. Stalno predstavništvo Grčije pri Evropski uniji je po tem sestanku posredovalo informacije o tem ukrepu z dopisom z dne 9. februarja 2009.
(2)
Komisija je z dopisom z dne 23. februarja 2009 zaprosila za dodatne informacije. Grški organi so z dopisom z dne 20. marca 2009 Komisiji odgovorili, da je ELGA za izplačila zadevnih nadomestil najela posojilo v višini 425 milijonov EUR in še eno posojilo v višini 444 milijonov EUR, ki je bilo v glavnem namenjeno izplačilu odškodnin v letu 2008 za škodo na rastlinskih pridelkih in staležu živine, ki je nastala prav tako zaradi vzrokov, ki jih krije ELGA.
(3)
Službe Komisije so za dodatne informacije zaprosile z dopisom z dne 4. maja 2009. Grški organi so odgovorili z dopisom z dne 16. junija 2009. Službe Komisije so z dopisom z dne 13. julija 2009 grške organe obvestile, da je bil ukrep nadomestil v višini 425 milijonov EUR za leto 2009 kot domnevni ukrep državne pomoči evidentiran pod številko CP 196/2009, ukrep nadomestil v višini 444 milijonov EUR, izplačanih v letu 2008, pa se je v delu, ki zajema odškodnine za škodo, ki jo krije ELGA, štel za nezakonito pomoč v smislu člena 1(f) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 (2) Pogodbe ES (3) in je bil evidentiran pod številko NN 39/09.
(4)
Službe Komisije so na podlagi odgovora grških organov z dne 18. avgusta 2009 zaprosile za dodatne informacije z dopisom z dne 14. septembra 2009. Komisija je z navedenim dopisom grške organe tudi obvestila, da so bile na podlagi informacij, ki so jih predložili navedeni organi in po katerih so se zadevnim kmetovalcem za leto 2009 izplačala nadomestila v višini 425 milijonov EUR, zadevne odškodnine vpisane na seznam nezakonitih pomoči v smislu člena 1(f) Uredbe (ES) št. 659/1999, in sicer prav tako pod številko NN 39/09.
(5)
Odločitev Komisije o sprožitvi postopka je bila 20. marca 2010 objavljena v Uradnem listu Evropske unije (4). Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo svoje pripombe k zadevnim ukrepom. Komisija je prejela pripombe tretjih oseb, ki so bile grškim organom posredovane 6. maja 2010. Grški organi so na pripombe zainteresiranih strani odgovorili 21. julija 2010.
(6)
Grški organi so dodatne informacije o zadevnih pomočeh predložili 4. junija 2010, 10. septembra 2010 in 14. septembra 2010. Komisija je za dodatne informacije zaprosila z dopisom z dne 17. novembra 2010. Grški organi so odgovorili z dopisom z dne 9. marca 2011.
(7)
Na zahtevo grških organov je 31. marca 2011 potekal dvostranski sestanek s službami Komisije. Grški organi so po tem sestanku 11. maja 2011 in 12. julija 2011 poslali dodatne informacije. Na zahtevo grških organov je 11. novembra 2011 potekal še en dvostranski sestanek s službami Komisije.
II. OPIS
(8)
Z zakonom št. 1790/1988 o organizaciji in delovanju grške kmetijske zavarovalne organizacije ter drugih določbah (5) (v nadaljnjem besedilu: zakon št. 1790/1988) je bila ustanovljena organizacija, ki deluje v javno korist, imenovana „grška kmetijska zavarovalna organizacija (ELGA)“. ELGA je pravna oseba zasebnega prava, ki je v celotni lasti države. V skladu s členom 12 zgoraj navedenega zakona deluje pod nadzorom ministrstva za kmetijstvo. ELGA upravlja postavke, ki se v njen proračun vključijo skladno s sklepi upravnega odbora, katerega člani so imenovani s sklepom ministra za kmetijstvo. ELGA je med drugim namenjena zavarovanju rastlinskih pridelkov in živine ter rastlinskih in živalskih osnovnih sredstev kmetijskih gospodarstev za škodo, ki jo povzročajo naravne nesreče.
(9)
Zavarovanje pri organizaciji ELGA je v skladu s členom 3a (6) zakona št. 1790/1988 obvezno, krije pa naravne nesreče, natančneje poplave, neurja, zmrzal in hud mraz, sneg, točo, visoke temperature in sončno pripeko, obilne padavine ali padavine, ki niso običajne za letni čas, sušo, entomološke in fitopatološke bolezni poljščin, epizootske bolezni, strelo kot vzrok požara, potres, tveganja, ki jih povzroča morje, škodo na poljščinah, ki jo povzročajo prostoživeče živali, ter več bolezni goveda, ovac in koz.
(10)
Plačevanje posebnega prispevka za zavarovanje v korist organizacije ELGA je na podlagi člena 5a (7) zakona št. 1790/1988 obvezno za proizvajalce kmetijskih proizvodov, ki so upravičenci zavarovanja, opisanega v uvodni izjavi 9. Ta prispevek ima naravo dajatve, ki jo je zakonodajalec naložil na prodajo in nakupe domačih kmetijskih proizvodov, prihodki od te dajatve pa so namenjeni organizaciji ELGA, ki se ukvarja s preprečevanjem in nadomeščanjem škode, ki jo kmetijska gospodarstva utrpijo zaradi naravnih nesreč.
(11)
V skladu s členom 5a zakona št. 1790/1988 posebni prispevek za zavarovanje znaša 3 % za rastlinske proizvode in 0,5 % za živalske proizvode. (8) Obe stopnji prispevka določijo pristojni ministri, in sicer na podlagi predloga, ki ga ELGA predloži ministru za kmetijstvo. Prihodki organizacije ELGA, ki izhajajo iz posebnega prispevka za zavarovanje in jih pobira davčna uprava, se v državni proračun vknjižijo kot prihodki države ter se vpišejo pod posebno postavko na strani prihodkov. Ti prihodki se organizaciji ELGA nakažejo v proračun ministrstva za kmetijstvo, ki se je preimenovalo v kmetijstvo za razvoj podeželja in prehrano, tako da se na predlog organizacije ELGA temu ministrstvu v enakem znesku vsako leto knjižijo v dobro. To je edini vpliv, ki ga ima ELGA na znesek prispevka ali odškodnin.
(12)
Pri organizaciji ELGA so zavarovane fizične in pravne osebe, ki imajo v lasti ali upravljajo kmetijske, živinorejske, perutninarske, čebelarske, ribolovne in ribogojske obrate ali podobna gospodarstva. Prihodke organizacije ELGA sestavljajo zlasti prihodki iz posebnega prispevka za zavarovanje. Poleg tega je ELGA v skladu z zakonom št. 3147/2003 pristojna tudi za izplačilo pomoči v okviru programov načrtovanja v primerih skrajne sile v zvezi s povračilom škode na rastlinskih osnovnih sredstvih in stalnih sredstvih zaradi naravnih nesreč, izjemnih dogodkov ali slabih vremenskih razmer. Te pomoči se financirajo iz državnega proračuna ali s posojili. Ti programi se nanašajo na državne pomoči, ki se odobrijo s sklepi Komisije.
(13)
Z odlokom št. 262037 ministra za gospodarstvo in ministra za razvoj podeželja z dne 30. januarja 2009 (v nadaljnjem besedilu: medministrski odlok) so bila izjemoma predvidena nadomestila v višini 425 milijonov EUR za škodo, ki je nastala v letu 2008. ELGA naj bi zadevna nadomestila v skladu z medministrskim odlokom izplačala zaradi zmanjšanja proizvodnje nekaterih rastlinskih pridelkov, navedenih v odloku, v pridelovalnem letu 2008 kot posledice slabih vremenskih razmer, na primer suše, visokih temperatur, deževja ter entomoloških in fitopatoloških bolezni zadevnih nasadov. Škoda je prizadela nasade mandljevcev, češenj, marelic, nekaterih vrst breskev, sliv, hrušk in jablan, belušev, orientalskega tobaka, krompirja, bombaža, oljk in žit.
(14)
Glede na informacije, ki so jih predložili grški organi, se je pri določitvi praga škode poleg izgube proizvodnje pri nekaterih pridelkih (žita, bombaž) upoštevalo tudi poslabšanje kakovosti pridelkov. Zadevna izguba ali pridelek slabše kakovosti sta bila posledici skupka vremenskih pojavov in rastlinskih bolezni, ki so zadevne nasade zaradi slabih vremenskih razmer prizadele v zadevnem letu.
(15)
ELGA je za izplačilo zadevnih odškodnin najela bančno posojilo v višini 425 000 000 EUR. Posojilo bo poplačano v desetih letih (od leta 2010 do leta 2019). Prva tri leta (od leta 2010 do leta 2012) bo to posojilo obremenjeno z obrestmi in dajatvijo Grčije v višini28 513 250 EUR letno, naslednjih sedem let (od leta 2013 do leta 2019) pa z obrestmi, amortizacijo in dajatvijo grške države, ki znašajo 89 227 536 EUR za leto 2013, 85 087 786 EUR za leto 2014, 81 025 536 EUR za leto 2015, 76 963 286 EUR za leto 2016, 72 901 036 EUR za leto 2017, 68 838 786 EUR za leto 2018 in 64 776 536 EUR za leto 2019. Posojilo je sklenjeno s poroštvom Grčije v korist organizacije ELGA.
(16)
Glede na informacije, ki so jih predložili grški organi, so odškodnine, ki jih je ELGA v letu 2008 izplačala za zavarovano škodo, znašale 386 986 648 EUR. Ta znesek je deloma izhajal iz prispevkov za zavarovanje, in sicer v višini 88 353 000 EUR, deloma pa iz prihodkov na podlagi posojila v višini 444 milijonov EUR.
(17)
ELGA je bančno posojilo v višini 444 000 000 EUR najela na podlagi člena 13 grškega zakona št. 3074/2002 in člena 28(17) grškega zakona št. 3147/2003. Posojilo bo poplačano v desetih letih (od leta 2009 do leta 2018). Prva tri leta (od leta 2009 do leta 2011) bo posojilo obremenjeno z obrestmi in dajatvijo grške države, ki znašajo 23 709 600 EUR letno, naslednjih sedem let (od leta 2012 do leta 2018) pa z obrestmi, amortizacijo in dajatvijo Grčije, ki znašajo 87 138 171 EUR za leto 2012, 83 789 143 EUR za leto 2013, 80 395 714 EUR za leto 2014, 77 002 286 EUR za leto 2015, 73 608 857 EUR za leto 2016, 70 215 429 EUR za leto 2017 in 66 822 000 EUR za leto 2018. Posojilo je sklenjeno s poroštvom Grčije v korist organizacije ELGA.
(18)
Drugi del posojila v višini 145 366 352 EUR je bil namenjen izplačilu državnih pomoči, ki so bile s sklepi Komisije odobrene v okviru programov načrtovanja za primere skrajne sile v zvezi s požari v letih 2006 in 2007. Ta sklep se ne nanaša na ta del prihodkov organizacije ELGA.
III. DVOMI KOMISIJE OB SPROŽITVI POSTOPKA PREISKAVE
1 Obstoj pomoči v smislu člena 107(1) PDEU
(19)
Ukrepi, izvedeni z državnimi sredstvi: Komisija je menila, da je ta pogoj v obravnavanem primeru izpolnjen, saj zadevna nacionalna zakonodaja (glej uvodno izjavo 11) jasno določa, da se ukrepi, ki jih zagotavlja ELGA, financirajo iz državnih sredstev in da jih je mogoče pripisati državi.
(20)
Grški organi so v okviru dodatnih informacij, predloženih pred sprožitvijo postopka, navedli, da načrtujejo zvišanje odstotka posebnega prispevka za zavarovanje, da bi se povečali prihodki organizacije ELGA. Iz informacij, ki so bile predložene v zvezi s povečanjem prihodkov organizacije ELGA, na tej stopnji ni bilo jasno razvidno, ali bi tako povečanje zadoščalo za poplačilo zadevnih posojil in izplačilo odškodnin proizvajalcem v zadevnih letih. Posledično ni bilo mogoče izključiti, da se zadevni ukrepi ne bi financirali tudi z drugimi državnimi sredstvi, ki jih ima na voljo ELGA.
(21)
Ukrepi, ki vplivajo na trgovino in izkrivljajo ali bi lahko izkrivljali konkurenco: Odškodnine, ki jih je ELGA leta 2008 izplačala v okviru sheme obveznega zavarovanja, so se nanašale na več grških kmetijskih proizvodov rastlinskega in živalskega izvora, odškodnine, izplačane leta 2009, pa so se nanašale na več rastlinskih pridelkov (glej uvodno izjavo 13). Komisija je posledično v fazi sprožitve postopka ugotovila, da zadevne odškodnine dajejo lokalnim proizvajalcem prednost pred drugimi proizvajalci iz Unije, ki ne prejemajo enake podpore. Kmetijski sektor je odprt za konkurenco na ravni Unije, zato je občutljiv za vsak ukrep v korist proizvodnji v eni ali drugi državi članici. Zadevne odškodnine bi zato lahko izkrivljale konkurenco na notranjem trgu in vplivale na trgovino med državami članicami.
(22)
Ukrepi, ki dajejo prednost nekaterim podjetjem ali nekaterim proizvodnjam: Komisija je glede vprašanja, ali izplačila organizacije ELGA na podlagi obveznega zavarovanja pred naravnimi nesrečami pomenijo selektivno ugodnost, menila, da selektivnost ukrepa a priori izhaja iz dejstva, da je ELGA odškodnine izplačala samo nekaterim kmetijskim proizvajalcem.
Po mnenju Komisije bi bilo mogoče trditi, da je glede na posebne značilnosti kmetijskega sektorja, njegovo posebno odvisnost od določenih vremenskih razmer in njegovo občutljivost na naravne nesreče v Grčiji nujna uvedba državne sheme, ki zagotavlja minimalno nadomestilo na podlagi solidarnosti. Ker se odškodnine, ki jih ELGA izplačuje na podlagi obveznega zavarovanja, financirajo iz prihodkov od posebnega prispevka za zavarovanje, bi se po mnenju Komisije morebiti lahko štelo, da upravičencem ne prinašajo neupravičene ugodnosti.
Vendar pa taka utemeljitev, ki temelji na logiki in naravi sheme, ne bi mogla veljati za dodatno finančno pomoč Grčije za zadevno shemo (poleg financiranja z obveznimi prispevki). Vendar Komisija v fazi sprožitve postopka preiskave ni imela zadostnih dokazov za tako sklepanje. Zlasti je dvomila, da so se zadevni ukrepi financirali brez dodatne pomoči države.
(23)
Komisija je zato v fazi sprožitve postopka ugotovila, da ni mogoče izključiti, da odškodnine, ki jih je ELGA v letih 2008 in 2009 izplačala na podlagi obveznega zavarovanja, spadajo na področje uporabe člena 107(1) Pogodbe in pomenijo državno pomoč.
2. Opredelitev ukrepov kot nezakonite pomoči
(24)
Komisija je menila, da so pomoči, ki so bile dodeljene in izplačane brez predhodne priglasitve, nezakonite pomoči v smislu člena 1(f) Uredbe (ES) št. 659/1999.
3. Predhodna presoja združljivosti pomoči
(25)
Ker so grški organi trdili, da zadevni ukrepi niso državne pomoči, Komisija ob sprožitvi postopka ni imela na voljo potrebnih informacij, da bi lahko presodila združljivost pomoči s pravnimi določbami, ki so veljale ob njihovi dodelitvi, torej v letih 2008 in 2009. V obravnavanem primeru so to Smernice Skupnosti o državni pomoči v kmetijskem in gozdarskem sektorju 2007-2013 (9) (v nadaljnjem besedilu: Smernice), zlasti poglavje V.B o pomoči za nadomestilo škode na kmetijski proizvodnji ali sredstvih za kmetijsko proizvodnjo.
(26)
Iz predloženih informacij je bilo razvidno, da so se nadomestila, predvidena za večino zadevnih nasadov, nanašala na škodo, ki je dosegla 30-odstotni minimalni prag, upoštevajoč proizvodne izgube oziroma poslabšanje kakovosti nekaterih pridelkov v zadevnem letu kot posledice skupka različnih neugodnih vremenskih razmer, pri nekaterih vrstah nasadov pa tudi kot posledice rastlinskih bolezni. Informacije, ki so jih poslali grški organi, ne vsebujejo podatkov o načinu izračuna zadevnih nadomestil.
(27)
Komisija je zato dvomila, da bi bile lahko te pomoči razglašene za združljive s poglavjem V.B Smernic.
IV. PRIPOMBE TRETJIH STRANI
(28)
Zainteresirane strani, ki so predložile pripombe, so Evropski odbor za povezavo agroživilske industrije (v nadaljnjem besedilu: CELCAA), Evropski odbor za žita, krmo, plodove oljk, oljčno olje, oljke, maščobe in živilskopredelovalno industrijo (v nadaljnjem besedilu: COCERAL), ter tretja zainteresirana stran, ki je zaprosila za zaupno obravnavo svoje identitete.
(29)
V primeru neodvisnih trgovcev (tretja zainteresirana stran) ter glede odborov CELCAA in COCERAL, katerih cilj je zavarovati interese neodvisnih trgovcev, zainteresirane strani menijo, da so prvotno dodeljene pomoči dejansko končale pri kmetijskih zadrugah in njihovih združenjih, ki sami izvajajo celoten postopek trženja kmetijskih proizvodov in zato konkurirajo neodvisnim trgovcem.
(30)
Zainteresirane strani navajajo, da Grčija ni predložila dokazov, ki bi kazali na to, da so bile zadevne odškodnine izplačane za škodo, ki je bila posledica slabih vremenskih razmer. Grški organi niso predložili analitičnega opisa vrste zadevnih vremenskih razmer, da bi v skladu s Smernicami podkrepili ustrezne meteorološke podatke.
(31)
Grški organi po mnenju zainteresiranih strani niso pojasnili niti uporabljenega načina izračuna zadevnih odškodnin niti minimalnega praga nastale škode. Poleg tega so bile zadevne odškodnine dodeljene samo za nekatere kmetijske proizvode, čeprav so tudi pridelovalci drugih pridelkov, za katere se zadevne odškodnine niso izplačale, utrpeli škodo na svojih pridelkih.
(32)
Zainteresirane strani so še menile, da je dodelitev zadevnih odškodnin vplivala na oblikovanje cen končnih proizvodov, saj so se zaradi teh odškodnin znižale cene zadevnih proizvodov. Te pomoči so tako zadevnim proizvajalcem prinesle gospodarsko prednost, saj so lahko dele svojih pridelkov, ki jih niso prizadele neugodne vremenske razmere, prodali pod pogoji, ki so izkrivljali konkurenco. Po drugi strani so bili zasebni akterji na področju trženja (kot so trgovci, mlini za moko, mlini za krmo, perutninarji, prašičerejci itd.) prisiljeni slediti politiki oblikovanja cen, ki so jo vsilili kmetijske zadruge in njihova združenja, te zadruge pa so se znašle v monopolnem položaju.
(33)
Poleg tega bi se morali pri zavarovanju, ki ga ELGA ponuja za tveganja, ki jim je izpostavljen kmetijski sektor, upoštevati načeli sorazmernosti in enakosti. Po mnenju zainteresiranih strani ni sprejemljivo, da so bile odškodnine, ki jih je ELGA izplačala v letih 2008 in 2009, trikrat oziroma štirikrat višje od skupnega zneska prispevkov za zavarovanje za isti leti.
(34)
Po navedbah zainteresiranih strani je ELGA novo posojilo, ki ga je najela za leto 2009, čezmerno zavarovala s prihodki v naslednjih desetih letih, saj jo je bremenilo že plačilo posojila, ki ga je najela za leto 2008 in ki ga je zavarovala s prispevki iz zavarovanja za naslednja leta. Zainteresirane strani opozarjajo tudi na obstoj še dveh drugih posojil, ki jih je ELGA najela leta 2009, in sicer posojilo v višini 350 milijonov EUR, ki ga je najela pri Pirejski banki, ter posojilo v višini 112 milijonov EUR, ki ga je najela pri grški kmetijski banki in grški narodni banki.
(35)
Zainteresirane strani so prav tako menile, da posojili v višini 444 milijonov EUR in 415 milijonov EUR pomenita dodatne prihodke poleg prispevkov za zavarovanje, ki naj bi se po zakonu izplačali v obliki posojil, najetih s poroštvom grške države. Ti posojili bi se zato morali šteti za državna sredstva.
V. PRIPOMBE GRČIJE
1. Splošne pripombe glede pomoči v obliki nadomestil, dodeljenih v letih 2008 in 2009
(36)
Po navedbah grških organov pomoči v obliki nadomestil, ki jih je ELGA izplačala v letih 2008 in 2009, niso državna pomoč.
Financiranje zadevne zavarovalne sheme je zagotovljeno s posebnimi obveznimi prispevki, ki jih plačujejo kmetje. Ker ta zavarovalna shema deluje po načelu socialne solidarnosti, po eni strani posebni obvezni prispevki niso strogo sorazmerni z zavarovanim tveganjem, po drugi strani pa znesek izplačanih dajatev ni nujno sorazmeren s prihodki zavarovanca. (10) Zato gre po mnenju grških organov v tem primeru za dejanska nadomestila za škodo, ki je v kmetijski proizvodnji nastala zaradi slabih vremenskih razmer, v skladu z grško zakonodajo o kmetijskih zavarovanjih, ki jih izplačuje ELGA.
Grški organi še navajajo, da je ELGA sposobna v roku poravnavati svoje finančne obveznosti v okviru sheme obveznega zavarovanja. Njena sposobnost se je še povečala z izvajanjem zakona št. 3877/2010 o sistemu zaščite in zavarovanja kmetijske dejavnosti, ki določa dodatne vire financiranja v korist organizacije ELGA. Navedeni zakon tako večinoma zvišuje prispevek za posebno zavarovanje (od 3 % do 4 % za škodo na rastlinskih pridelkih in od 0,50 % do 0,75 % za škodo na živalskih proizvodih). Določa tudi prostovoljno zavarovanje za izgube, ki niso krite z obveznim zavarovanjem, in splošno zavarovanje, ki ga bodo morale v korist organizacije ELGA plačevati fizične osebe, katerih glavna dejavnost ni kmetovanje, in pravne osebe, ki niso v večinski lasti oseb, katerih glavna dejavnost je kmetovanje.
(37)
Tudi če bi bilo treba pomoči v obliki nadomestil šteti za državne pomoči, so te po mnenju grških organov združljive s členom 107(3)(c) Pogodbe in Smernicami. Grški organi so službam Komisije predložili podrobne podatke o vsaki pomoči, ki jo je ELGA dodelila v letih 2008 in 2009, skupaj z navedbo imena in davčne številke zadevnega kmeta, prefekture, v kateri leži zemljišče, vrste pridelka, merske enote pridelka in števila uporabljenih enot, zneska pomoči in datuma njene dodelitve, opisa škode in njene višine glede na običajno proizvodnjo.
(38)
Grški organi menijo, da pomoči v obliki nadomestil, ki so bile v letih 2008 in 2009 dodeljene za škodo, ki je uničila več kot 30 % običajne rastlinske pridelave, izpolnjujejo vse pogoje iz točk 124 do 130 Smernic in člena 11 Uredbe o izjemah Komisije (ES) št. 1857/2006 z dne 15. decembra 2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe pri državni pomoči za majhna in srednje velika podjetja, ki se ukvarjajo s proizvodnjo kmetijskih proizvodov (11) (v nadaljnjem besedilu: uredba o izjemah).
(39)
Po mnenju grških organov so bile sporne pomoči zadevnim proizvajalcem ali organizacijam proizvajalcev, v katere so vključeni, dodeljene v skladu s Smernicami in navedeno uredbo o izjemah. Grški organi so zlasti potrdili:
(a)
da znesek pomoči v nobenem primeru ni presegel zneska dejanskih izgub, ki so jih utrpeli proizvajalci;
(b)
v zvezi z intenzivnostjo pomoči so grški organi potrdili, da so se upoštevali pogoji iz člena 11 uredbe o izjemah, saj ELGA ni izplačala nobenega nadomestila, ki bi bilo večje od 74,8 % zmanjšanja prihodkov od prodaje pridelka zaradi slabih vremenskih razmer;
(c)
od najvišjega zneska izgub, ki so bile upravičene do pomoči, so se odšteli vsi zneski, prejeti na podlagi zavarovalne sheme, in stroški, ki niso nastali zaradi neugodnega vremenskega pojava;
(d)
izgube so se izračunale na ravni posameznega gospodarstva;
(e)
odločitev o dodelitvi zadevnih pomoči in izplačilo navedenih pomoči sta bila izvedena v treh oziroma štirih letih po izgubi, kot je predpisano v členu 11(10) uredbe o izjemah;
(f)
zadevne pomoči se niso kumulirale niti z drugimi državnimi pomočmi niti s finančnimi prispevki, ki so jih države članice ali Unija dodelile v zvezi z istimi upravičenimi stroški. Zadevni proizvajalci teh pomoči niso prejeli kot povračilo za isto škodo na podlagi več kot enega pravnega predpisa, zato so bile pomoči dodeljene bodisi na podlagi Smernic bodisi na podlagi uredbe o izjemah bodisi na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1535/2007 z dne 20. decembra 2007 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomočeh de minimis v sektorju kmetijske proizvodnje (12) (v nadaljnjem besedilu: uredba de minimis) bodisi Sporočila z dne 22. januarja 2009 za ukrepe državnih pomoči v podporo dostopu do financiranja ob trenutni finančni in gospodarski krizi (v nadaljnjem besedilu: sporočilo o začasnem okviru Skupnosti) (13).
(40)
Grški organi so v zvezi z načinom izračuna običajne proizvodnje predložili informacije o uporabljeni metodi in potrdili, da so izpolnjeni pogoji iz točke 128 Smernic, v skladu s katerimi mora biti ob uporabi drugega možnega načina ta reprezentativen in ne sme temeljiti na neobičajno visokih donosih. Natančneje, oceno izgub zaradi slabih vremenskih razmer agronomi izvedejo na ravni posameznega gospodarstva na podlagi ocen na kraju samem, kot je določeno s pravilnikom o zavarovanju organizacije ELGA. Agronom ocenjevalec med pregledom na kraju samem izmeri obseg zemljišča z vsemi ustreznimi sredstvi (trak, zemljiški kataster, instrument GPS), če gre za drevesne nasade, pa prešteje število dreves. Nato oceni pričakovani donos zemljišča, pri čemer upošteva uporabljene metode pridelave (zlasti gostoto posaditve, vrsto rezi v drevesničarstvu, zgodnji pridelek z uporabo plastične folije, namakalni sistem), sorto gojenih vrst, predhodni pridelek v primeru enoletnih posevkov, biološko zatiranje (zlasti gnojenje, zatiranje škodljivcev), plodnost tal in morebitne posebnosti pridelovalnega leta (kot so suša, težave z oblikovanjem popkov). Nazadnje se oceni stopnja škode na pričakovanem pridelku zemljišča. Za določitev stopnje škode se na različnih mestih zemljišča izvede vzorčenje, pri čemer se upoštevajo pričakovana količinska izguba pridelka, poslabšanje kakovosti zaradi škode, biološko zatiranje po nastanku škode (kot so dodatna zaščita rastlin, dodatna pletev, izločitev poškodovanih plodov).
2. Posebne pripombe glede pomoči v obliki nadomestil, dodeljenih v letu 2008
(41)
Od celotne pomoči, ki jo je ELGA dodelila v letu 2008, v višini 386 986 648 EUR, so se nadomestila v višini 373 257 465,71 EUR izplačala proizvajalcem kot povračilo za škodo, ki je na njihovih rastlinskih pridelkih nastala zaradi slabih vremenskih razmer. ELGA je v zvezi s temi pomočmi uporabila člen 6 pravilnika o zavarovanju rastlinske proizvodnje, ki se nanaša na nadomestila proizvajalcem kmetijskih proizvodov za povračilo škod, ki so posledica slabih vremenskih razmer, kot jih določa nacionalni zakon št. 1790/1988 o uvedbi zavarovanja v okviru organizacije ELGA.
(42)
Grčija je za zadevne pomoči predložila meteorološke podatke o slabih vremenskih razmerah v pridelovalnem letu 2007-2008. Javni organi so te neugodne vremenske pojave uradno priznali. Gre zlasti za vročinski val, ki je konec junija in julija 2007 zajel vso državo, močne nalive na več območjih v državi oktobra 2007 ter suhe in vroče katabatične vetrove, ki so jih v istem mesecu občutili na Kreti, neurja in točo na začetku avgusta 2008 v nekaterih prefekturah na severozahodu in v osrednji Grčiji ter neurja konec avgusta v pokrajinah Magnezija, Bojotija, Vzhodna Atika ter na otokih Evbeja in Kreta.
Zadevna nadomestila so bila zlasti dodeljena za škodo, ki je presegla naslednje ravni običajne proizvodnje (14):
Najnižja raven škode v % glede na običajno proizvodnjo
Skupni znesek nadomestil
(v EUR)
Število kmetijskih zemljišč, ki so jih prizadele izgube
% skupnega zneska nadomestil
20 -29
26 063 999,19
101 162
6,98
30 -100
347 193 466,52
565 244
93,02
Skupaj
373 257 465,71
666 406
100
Poleg tega je ELGA dodelila dodatna nadomestila v višini 2 472 785,97 EUR proizvajalcem, ki so v istem pridelovalnem letu 2007-2008 zaradi slabih vremenskih razmer utrpeli zaporedne izgube v isti rastlinski pridelavi. Pri 6,98 % skupnega zneska teh nadomestil je raven škode dosegla tudi od 20 % do 30 % običajne proizvodnje, pri 93,02 % skupnega zneska teh nadomestil pa je škoda prizadela več kot 30 % običajne proizvodnje.
(43)
Sicer pa so bile med pomočmi, ki jih je ELGA kmetom dodelila v letu 2008, tudi naslednje pomoči:
(a)
pomoči v višini 7 338 119,74 EUR za izgubo živalskih osnovnih sredstev. Med temi izgubami se je znesek v višini 1 860 279,67 EUR nanašal na izgubo živalskih osnovnih sredstev zaradi slabih vremenskih razmer, znesek v višini 3 188 825,78 EUR se je nanašal na izgubo zaradi bolezni ali obolenj živalskih osnovnih sredstev, znesek v višini 2 289 014,29 EUR pa je ustrezal izgubam zaradi drugih vrst škode (kot so napadi prostoživečih živali, medvedov, volkov in potepuških psov). Grški organi te pomoči štejejo za dejanske odškodnine v okviru sistema obveznega zavarovanja in niso državne pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe;
(b)
pomoči v višini 114 374,86 EUR za izgubo rastlinskih pridelkov zaradi medveda. Te pomoči se dodelijo v okviru programa Skupnosti „LIFE“ za zaščito rjavega medveda v Grčiji. Intenzivnost pomoči je bila 100-odstotna; in
(c)
pomoči v višini 3 803 901,72 EUR za odpravo nenamernih napak v ocenjevalnih poročilih v zvezi s škodo na rastlinskih pridelkih in živalskih osnovnih sredstvih. Te napake, ugotovljene po izplačilu pomoči kmetom, so pomenile dolgove organizacije ELGA do zadevnih upravičencev.
3. Posebne pripombe glede pomoči v obliki nadomestil, dodeljenih v letu 2009
(44)
V zvezi z nadomestili, izplačanimi v letu 2009 na podlagi medministrskega odloka z dne 30. januarja 2009 v višini 415 019 452 EUR, so v spodnji preglednici povzeti zadevni proizvodi, vremenske razmere, zaradi katerih je škoda nastala, in opis škode.
Kmetijski proizvod
Skupni znesek Nadomestila
(v EUR)
Slabe vremenske razmere
Opis povzročene škode
1.
Mandlji
Češnje
Marelice (sorta Bebekou)
Jabolka
Slive
Hruške
56 580 555
(za vse proizvode)
Visoke temperature in vročinski val
Topla in suha zima
Dolgotrajna suša
Nenadne temperaturne spremembe
Visoke temperature in vročinski val poleti 2007 so negativno vplivali na pridelavo teh pridelkov, zlasti na oblikovanje popkov v sadjarstvu. Dolgotrajna suša v letu 2007 in nenadne temperaturne spremembe so povzročile zmanjšanje pridelka. Poleg tega je bila zaradi tople in suhe zime doba mirovanja pri več vrstah sadnih dreves prekratka.
2.
Breskve
10 970 348
Enake vremenske razmere kot v točki 1
Enaka povzročena škoda kot v točki 1.
3.
Beluši
6 751 747
Topla in suha zima
Nizke temperature
Zaradi tople in suhe zime v obdobju 2007-2008 se je povečalo katabolno delovanje belušev, kar je povzročilo izgubo shranjenih hranil. Posledica takih razmer je bilo nenadno zmanjšanje prihodnje pridelave belušev. Na že tako zmanjšano pridelavo so vplivale tudi nizke temperature februarja 2008, zaradi katerih se je rast upočasnila in se pridelek belušev posledično leta 2008 v Grčiji še dodatno zmanjšal.
4.
Orientalski tobak
13 817 834
Visoke temperature in vročinski val
Suša
Visoke temperature in vročinski val poleti 2007 v povezavi s sušo so otežile zatiranje okužb z insekti in virusi, ki jih je povzročil trips, zaradi česar se je v vsej državi zmanjšala pridelava tobaka.
5.
Poletni krompir
7 220 996
Visoke temperature
Zaradi visokih temperatur poleti 2006 in 2008 je bilo v več prefekturah v Grčiji oteženo zatiranje entomoloških in fitopatoloških okužb pridelka poletnega krompirja.
6.
Bombaž
109 564 462
Dolgotrajna suša
Vroče poletje
Mrzla jesen
Deževje
Zaradi dolgotrajne suše so se zmanjšale zaloge vode. Zaradi vročega poletja, ki mu je sledila mrzla jesen z obilnimi padavinami proti koncu septembra 2008, sta se v vsej državi zmanjšali količina in kakovost pridelka bombaža.
7.
Oljke
72 026 112
Suša
Zmrzal
Deževje
Zaradi dolgotrajne suše, zmrzali februarja 2008, ki je sledila mili zimi, ter visokih temperatur in obilnih padavin v obdobju cvetenja oljk se je pridelek oljk v vsej državi precej zmanjšal.
8.
Žita (koruza, navadna pšenica, ječmen, oves, rž, riž)
138 087 394
Deževje
Temperaturne spremembe
Zaradi deževja in temperaturnih sprememb spomladi in jeseni 2008 se je poslabšal pridelek žit in omogočil razvoj fitopatoloških okužb. Slabša kakovost je tudi posledica pomanjkanja nujnih hranil (protein, gluten) zaradi slabih vremenskih razmer.
Skupaj
415 019 448
(45)
Po navedbah grških organov se od nadomestil v višini 415 019 452 EUR štejejo za državne pomoči, združljive z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(c) Pogodbe in Smernic, pomoči v višini 27 614 905 EUR, izplačane 871 proizvajalcem.
(46)
Preostali znesek teh pomoči, in sicer 387 404 547 EUR, je bil izplačan 784 408 proizvajalcem. Po navedbah grških organov so zadevne pomoči združljive z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(c) Pogodbe in uredbe o izjemah.
Po mnenju grških organov so zadevne pomoči izpolnjevale vse pogoje iz člena 11 uredbe o izjemah. Zlasti:
(a)
bruto intenzivnost pomoči ni presegla 80 % znižanja prihodkov iz prodaje pridelka kot posledice slabih vremenskih razmer;
(b)
izgube so bile izračunane na ravni posameznega gospodarstva;
(c)
znesek izgube ni vključeval stroškov, ki niso nastali zaradi slabih vremenskih razmer, proizvajalci pa niso prejeli odškodnin od drugih zavarovalnic;
(d)
zadevna nadomestila so se izplačala neposredno kmetovalcem;
(e)
odločitev o dodelitvi zadevnih pomoči in izplačilo navedenih pomoči sta potekala v roku treh oziroma štirih let po izgubi;
(f)
način izračuna običajne pridelave je enak načinu, kot je v uvodni izjavi 42 opisan v zvezi s pomočmi, dodeljenimi v letu 2008.
(47)
Grški organi poleg tega menijo, da bi bilo treba te pomoči, tudi če jih ni mogoče šteti za dejanska nadomestila (glej uvodno izjavo 36) ali za združljive z uredbo o izjemah (glej uvodno izjavo 46), šteti za skladne s členom 107(3)(b) Pogodbe in sporočilom o začasnem okviru.
Dodelitev zadevnih pomoči je zadevnim kmetom omogočila dostop do financiranja. Z navedenimi nadomestili se je tako zagotovila finančna likvidnost primarne proizvodnje v Grčiji, edinega sektorja, na katerega se je lahko Grčija oprla v prvih mesecih gospodarske krize, da bi se izognila nevarnostim v drugih sektorjih grškega gospodarstva. Vendar te pomoči niso bile dodeljene brez uporabe natančnih meril. Nasprotno, dodeljene so bile samo v primeru dejanskih gospodarskih težav izključno pri proizvodnji kmetijskih proizvodov, natančneje, v primeru težav v kmetijski proizvodnji zaradi slabih vremenskih razmer (glej uvodno izjavo 44). Pri večini teh pomoči pragova intenzivnosti in resnosti težav posameznega proizvajalca nista bila določena, saj je bil cilj podpreti grško kmetijsko gospodarstvo na splošno.
(48)
Komisija poleg tega v skladu s točko 7(a) Sporočila to sporočilo (15) uporabi za nepriglašene pomoči, če je bila pomoč dodeljena po 17. decembru 2008. Po mnenju grških organov se točka 7(a) navedenega sporočila tako uporablja za zadevne nepriglašene pomoči, saj so bile proizvajalcem dodeljene po 17. decembru 2008.
(49)
Grški organi menijo, da te pomoči, ki so bile izjemoma predvidene z medministrskim odlokom z dne 30. januarja 2009, izpolnjujejo vse pogoje iz točke 4.2.2 sporočila o začasnem okviru Skupnosti. Zlasti:
(a)
pomoči so bile dodeljene v obliki sheme, saj so temeljile na zgoraj navedenem medministrskem odloku;
(b)
dodeljene so bile podjetjem, ki na dan 1. julija 2008 niso bila v težavah, v skladu s Smernicami Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah. Grški organi so potrdili, da so bile te pomoči dodeljene izključno fizičnim osebam, ki so bile po grški zakonodaji večinoma oproščene predložitve davčne napovedi, saj so bili njihovi letni dohodki nižji od 12 000 EUR. Vsi proizvajalci, ki so prejeli zadevne odškodnine, so poslovali z bankami, zato so bile te pomoči nakazane na njihove bančne račune. Grški organi potrjujejo, da so bili zadevni proizvajalci plačilno sposobni in so imeli dovolj možnosti za bančno financiranje. Ti proizvajalci tako ob izplačilu teh pomoči niso bili v težavah;
(c)
shema pomoči se ni uporabila za podjetja, ki delujejo v sektorju ribištva;
(d)
te pomoči niso bile niti izvozne pomoči niti pomoči, ki dajejo prednost domačim proizvodom pred uvoženimi;
(e)
dodeljene so bile v letu 2009, torej pred 31. decembrom 2010, kot je določeno v točki 4.2.2(f) sporočila o začasnem okviru Skupnosti; in
(f)
znesek pomoči za posameznega kmeta je znašal med 7 501 EUR in 15 000 EUR.
(50)
V skladu s točko 4.2.2(g) sporočila o začasnem okviru Skupnosti, kakor je bil spremenjen oktobra 2009, zadevne pomoči, ki jih je prejel posamezni zadevni kmet, ne bi smele povzročiti, da bi skupni znesek pomoči, ki jih je ta kmet prejel v obdobju od 1. januarja 2008 do 31. decembra 2010, presegel zgornjo mejo 15 000 EUR. Po mnenju grških organov bi moralo biti dejstvo, da ELGA od zadevnega kmeta ni dobila izjave v papirnati ali elektronski obliki glede drugih pomoči de minimis in pomoči v okviru ukrepa na podlagi začasnega okvira Skupnosti, ki jih je prejel v tekočem proračunskem letu, samo formalnost. Tako naj na podlagi neizpolnitve te formalnosti ne bi smeli sklepati, da ni bil izpolnjen pogoj iz točke 4.2.2(g) sporočila o začasnem okviru Skupnosti, kakor je bil spremenjen oktobra 2009, zlasti ker Grčija, kot je mogoče dokazati z mehanografskim sistemom organa ELGA, v obdobju od 1. januarja 2008 do 31. decembra 2010 ni dodelila pomoči de minimis proizvajalcem iz primarnega sektorja kmetijskih proizvodov ali pomoči na podlagi sporočila o začasnem okviru Skupnosti.
(51)
Po mnenju grških organov od tega zneska 387 404 547 EUR pomoči v višini 75 382 500 EUR vsekakor lahko spadajo na področje uporabe uredbe de minimis.
(52)
Grški organi menijo, da so zgoraj navedene pomoči v višini 75 382 500 EUR izpolnjevale vse pogoje iz Uredbe št. 1535/2007 glede pomoči de minimis. Zlasti:
(a)
v skladu s členom 3(2) Uredbe (ES) št. 1535/2007 za zgoraj navedene pomoči zadevni kmetje niso prejeli nadomestil, ki bi presegla znesek 7 500 EUR na kmeta v proračunskih letih od 2008 do 2010;
(b)
zbirni znesek pomoči de minimis, ki jih je Grčija dodelila kmetijskim podjetjem v obdobju treh proračunskih let, ni presegel zneska 75 382 500 EUR, to je najvišjega zbirnega zneska za Grčijo v skladu s členom 3(3) Uredbe (ES) št. 1535/2007 in Prilogo k tej uredbi.
4. Opombe glede pripomb tretjih oseb
(53)
Grčija trdi, da zainteresirane strani niso predložile dokazov, ki bi kazali na to, da so zadevne odškodnine vplivale na položaj njihovih članov na notranjem trgu.
(54)
Grški organi v zvezi s pripombo, da ni bil predložen opis vrste slabih vremenskih razmer, poudarjajo, da tak opis v medministrski odločbi o odškodninah ni nujen in da je bilo treba, nasprotno, po eni strani dokazati obstoj slabih vremenskih razmer in po drugi strani, ali je povzročena škoda dosegla 30-odstotni minimalni prag v primerjavi z običajno proizvodnjo. Grčija je poleg tega v okviru pripomb, ki jih je poslala službam Komisije, ustrezne meteorološke podatke podkrepila s predložitvijo analitičnih podatkov o zadevnih vremenskih razmerah.
(55)
Grški organi v zvezi s pripombo, da Grčija ni pojasnila niti uporabljenega načina izračuna zadevnih odškodnin, niti minimalnega praga utrpele škode, opozarjajo, da je Grčija v okviru pripomb, ki so jih predložili Komisiji, zagotovila podrobne informacije o teh dveh vprašanjih.
(56)
Po mnenju grških organov dodelitev zadevnih odškodnin ni vplivala na končne potrošnike, saj znižanje cen zadevnih kmetijskih proizvodov ni povzročilo znižanja maloprodajnih cen. Grški organi so v podkrepitev tega stališča predložili članke iz grških časopisov, v katerih je navedeno, da so bile maloprodajne cene več kmetijskih proizvodov, vključno s proizvodi, ki se obravnavajo v tej zadevi, še naprej visoke, čeprav se je veleprodajna cena teh kmetijskih proizvodov znižala.
VI. OCENA POMOČI
1. Obstoj državne pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe
(57)
V skladu s členom 107(1) Pogodbe je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, če prizadene trgovino med državami članicami. Komisija meni, da zadevni ukrepi izpolnjujejo zgoraj navedene pogoje.
(58)
Ukrepi, dodeljeni z državnimi sredstvi
Kot je razvidno iz sodne prakse Sodišča v sodbi z dne 22. marca 2003 v zadevi C-355/00, Freskot AE proti Elliniko Dimosio (16), (v nadaljnjem besedilu: zadeva Freskot), je ta pogoj v obravnavanem primeru izpolnjen, saj nacionalna zakonodaja jasno določa, da se storitve organizacije ELGA financirajo iz državnih sredstev in da jih je mogoče v smislu sodne prakse Sodišča (17) pripisati državi.
Tako kot v zadevi Freskot tudi v obravnavanem primeru iz člena 5a zakona št. 1790/1988 (glej tudi uvodno izjavo 11) in drugih veljavnih določb veljavne grške zakonodaje izhaja, da prihodke, ki jih ELGA prejme iz posebnega prispevka, pobira davčna uprava, v proračun države se vključijo kot prihodki države, organizaciji ELGA pa se nakažejo iz proračuna ministrstva za kmetijstvo (zdaj ministrstvo za razvoj podeželja in prehrano). Dejstvo, da se zadevni prispevki knjižijo med prihodke države, zato zadošča za ugotovitev, da se storitve, ki jih zagotavlja ELGA, plačujejo iz državnih sredstev.
ELGA lahko poleg tega v skladu s členom 2 Zakona št. 1790/1998 (18) s sklepom ministra za kmetijstvo pomoči ali odškodnine upravičencem izplača s prenosom sredstev iz proračuna države ali s posojili, ki jih najame s poroštvom Grčije in z obveznostjo Grčije, da poplača posojilo.
Iz sodne prakse Sodišča izhaja, da so ugodnosti, ki jih dodeli neposredno država, in tiste, ki se dodelijo prek javnega ali zasebnega organa, ki ga imenuje ali ustanovi država, državna sredstva v smislu člen 107(1) Pogodbe. (19) V obravnavanem primeru zato obe posojili, ki ju je ELGA najela za izplačilo odškodnin v letih 2008 in 2009 s poroštvom Grčije (glej uvodni izjavi 15 in 17), pomenita državna sredstva v smislu člena 107(1) Pogodbe, saj spadata med sredstva organizacije ELGA, pravne osebe zasebnega prava, ki je v celoti v lasti države in pod nadzorom ministra za kmetijstvo (glej tudi uvodno izjavo 8).
(59)
Ukrepi, ki vplivajo na trgovino in izkrivljajo ali bi lahko izkrivljali konkurenco
Komisija ugotavlja, da se z zadevnimi odškodninami daje prednost domačim proizvajalcem pred drugimi proizvajalci iz Skupnosti, ki ne prejemajo enake podpore. Kmetijski sektor je odprt za konkurenco na ravni Unije, (20) zato je občutljiv za vsak ukrep v korist proizvodnji v eni ali drugi državi članici. (21) Zadevne odškodnine bi posledično lahko izkrivljale konkurenco na notranjem trgu in vplivale na trgovino med državami članicami.
(60)
Ukrepi, ki dajejo prednost nekaterim podjetjem ali nekaterim proizvodnjam
V skladu s sodno prakso Sodišča (22) se za pomoč štejejo predvsem ukrepi, ki v različnih oblikah zmanjšujejo stroške, ki običajno bremenijo proračun podjetja, ter so zato, ne da bi bili subvencije v pravem pomenu besede, iste narave in imajo enake učinke.
Sodišče je v sodbi Freskot ugotovilo, da se pojem podjetja v smislu člena 102 Pogodbe ne nanaša na organ, kot je ELGA, kar zadeva njegove dejavnosti v okviru sistema obveznega zavarovanja pred naravnimi nesrečami (glej točki 79 in 88 sodbe).
Zadevni sistem obveznega zavarovanja dejansko izpolnjuje predvsem cilj socialne politike, da se vsem kmetijskim gospodarstvom zagotovi ustrezno zavarovanje, vključno s tistimi, ki so bolj izpostavljena naravnim nesrečam (glej točki 66 in 67 sodbe). Prispevek za zavarovanje se za vse kmetijske proizvode plačuje po enakih stopnjah, ne glede na tveganje, ki mu je proizvajalec dejansko izpostavljen (na podlagi načela solidarnosti). ELGA je pod nadzorom države, saj znesek prispevka v zvezi s prihodki in stopnjo nadomestila določijo pristojni ministri.
Kot je Sodišče ugotovilo v sodbi z dne 22. januarja 2002 v zadevi C-218/00, Cisal proti INAIL (23), v obravnavanem primeru oba bistvena elementa zavarovalne sheme ELGA, in sicer znesek nadomestil in znesek prispevka, nadzoruje država, obvezna vključitev, ki je značilna za to shemo, pa je nujna za njeno finančno ravnovesje in uresničitev načela solidarnosti, ki pomeni, da nadomestila, ki se izplačajo zavarovancu, niso sorazmerna prispevkom, ki jih je ta vplačal.
Vendar so v nasprotju z okoliščinami v zadevi Cisal proti INAIL upravičenci do izplačil zavarovanja organizacije ELGA podjetja, ki izvajajo gospodarsko dejavnost. Dejstvo, da ELGA sama ne izvaja gospodarske dejavnosti, torej ne zadošča, da upravičenci do izplačil zavarovanja, ki jih izvaja ta organ, ne bi bili podjetja v smislu Pogodbe in ne bi bili morebitni prejemniki državnih pomoči (glej sodbo Freskot, točka 80).
Sodišče je glede vprašanja gospodarske ugodnosti v točki 84 sodbe Freskot navedlo samo, da je treba „v teh okoliščinah na vprašanje, prvič, ali in po potrebi za koliko bi se grška kmetijska gospodarstva morala zavarovati in bi se dejansko lahko zavarovala pri zasebnih zavarovalnicah ali se kako drugače ustrezno zaščitila pred posledicami naravnih nesreč, ki so jim izpostavljena, in, drugič, koliko prispevek ustreza dejanskim ekonomskim stroškom storitev, ki jih ELGA zagotavlja v okviru obveznega zavarovanja, če je take stroške sploh mogoče izračunati“. Sodišče v naslednji točki kljub temu navaja, da „Sodišče nima na voljo dejanskih in pravnih elementov, da bi odgovorilo na tisti del postavljenega vprašanja, ki se nanaša na morebitno opredelitev storitev, ki jih ELGA zagotavlja v okviru sheme obveznega zavarovanja pred naravnimi nesrečami, kot državnih pomoči“. Vseeno Sodišče v točki 87 v zadevi Frescot navaja, da „[…] nima na voljo potrebnih dejanskih in pravnih elementov, da bi lahko odgovorilo na tisti del postavljenega vprašanja, ki se nanaša na morebitno opredelitev storitev, ki jih ELGA zagotavlja v okviru sheme obveznega zavarovanja pred naravnimi nesrečami, kot državnih pomoči […]“.
(61)
S sodno prakso Sodišča je potrjeno, da niti socialna narava ukrepa (24) niti dejstvo, da se v celoti ali delno financira s prispevki, ki jih naloži javni organ in jih plačujejo zadevna podjetja (25), ne zadošča, da se ukrep ne bi opredelil kot državna pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe, v katerem ni razlikovanja ukrepov državne pomoči glede na vzroke ali cilje, temveč so opredeljeni glede na svoje učinke. (26)
Odškodnine, ki jih je ELGA leta 2008 izplačala v okviru sheme obveznega zavarovanja, so se nanašale na nekatere grške kmetijske proizvode rastlinskega in živalskega izvora, odškodnine, izplačane leta 2009, pa so se nanašale na nekatere rastlinske proizvode. To pomeni, da bi se z odškodninami, ki jih je ELGA izplačala lokalnim proizvajalcem kmetijskih proizvodov, tem proizvajalcem lahko dajala selektivna prednost pred drugimi proizvajalci iz Unije, ki ne prejemajo enake podpore.
Poleg tega je v primerih, ko je tveganje za škodo zaradi naravnih nesreč večje, vprašljivo, če bi se lahko kmetijska gospodarstva pod enakimi pogoji zavarovala pri zasebnem zavarovatelju. Komisija zato meni, da v teh okoliščinah nadomestila, ki jih ELGA izplačuje prek zadevnega sistema, za prejemnike pomenijo selektivno finančno ugodnost.
(62)
Podobno kot v sodbi Sodišča v zadevi Freskot (glej točko 86) se je kljub temu mogoče vprašati, ali zadevnega ukrepa ne bi bilo mogoče upravičiti z naravo ali splošno sistematiko sistema, kar mora dokazati zadevna država članica. (27) Treba je preučiti, ali posebne značilnosti kmetijskega sektorja in njegova posebna odvisnost od nekaterih vremenskih razmer ter njegova občutljivost na naravne nesreče v Grčiji morda zahtevajo uvedbo državne sheme, ki bi zagotavljala minimalno nadomestilo na podlagi solidarnosti. Ukrep, ki odstopa od uporabe splošnega (para)fiskalnega sistema, je vseeno mogoče upravičiti z naravo in splošno sistematiko sistema, če lahko zadevna država članica dokaže, da ukrep izhaja neposredno iz temeljnih ali vodilnih načel tega sistema. _Treba je razlikovati med zunanjimi cilji posebne sheme na eni strani ter mehanizmi, ki so sestavni del samega sistema in so nujni za dosego teh ciljev, na drugi. (28)
Ker se zdi, da se ELGA ne financira izključno z davkom podobnimi prispevki, ampak tudi z neposrednimi prispevki države, taka utemeljitev na podlagi solidarnosti med proizvajalci ni upoštevna, zato je treba shemo v celoti šteti za selektivno.
V obravnavanem primeru se odškodnine, ki so bile proizvajalcem izplačane leta 2008, in sicer v višini 386 986 648 EUR, niso financirale večinoma s posebnimi obveznimi prispevki, saj so ti znašali samo 88 353 000 EUR. V tem primeru ne bi bilo več mogoče šteti, da so se izplačila zavarovanim proizvajalcem financirala izključno s prispevki. (29)
(63)
Komisija ugotavlja, da se odškodnine, izplačane v letu 2009, in sicer v višini 415 019 452 EUR, niso financirale s posebnimi obveznimi prispevki, ki so v letu 2009 znašali 57 015 388 EUR. Te odškodnine so bile predvidene z medministrskim odlokom z dne 30. januarja 2009 kot izjemno zavarovalno kritje za izgube v rastlinski pridelavi in niso spadale med odškodnine, ki jih je morala ELGA proizvajalcem v letu 2009 izplačati kot povračilo za škodo v okviru obveznega zavarovanja. Komisija se zato ne more strinjati s trditvijo grških organov, da je treba tudi te odškodnine šteti za dejanska nadomestila.
(64)
ELGA je lahko te visoke odškodnine proizvajalcem kmetijskih proizvodov izplačala samo z najemom dveh posojil, ki bosta poplačani v desetih letih (glej uvodni izjavi 16 in 17). Glede na podatke, ki so jih grški organi predložili v zvezi z gibanjem letnih obrokov obresti in amortizacije za obe posojili, je treba ugotoviti, da ELGA teh letnih obrokov v desetih letih ne bo mogla plačati s posebnimi obveznimi prispevki proizvajalcev, še zlasti ker bo treba te prispevke nameniti izplačilu odškodnin za škodo, ki bo v zadevnih letih nastala.
(65)
Grški organi so v okviru dodatnih predloženih informacij navedli, da je bil novi zakon št. 3877/2010 o sistemu zaščite in zavarovanja kmetijske dejavnosti sprejet, da bi se povečali prihodki organizacije ELGA.
Komisija meni, da lahko navedeni zakon dejansko pripomore k izboljšanju delovanja organizacije ELGA v prihodnje. Kljub temu ni mogoče sklepati, da bi povečanje prihodkov organizacije ELGA v prihodnosti zadoščalo za poplačilo zadevnih posojil in dodelitev odškodnin proizvajalcem v zadevnih letih.
Posojilo, ki ga je ELGA najela za leto 2009, je tako pretirano obremenilo prihodke, ki jih bo prejemala v naslednjih desetih letih, saj jo je bremenilo že plačilo posojila, ki ga je najela za leto 2008 in ga je vnaprej zavarovala s prispevki iz zavarovanja za naslednja leta. Kot opozarjajo zainteresirane strani (glej uvodni izjavi 34 in 35), je lahko ta težava samo še večja zaradi dveh dodatnih posojil, ki jih je ELGA prav tako najela v letu 2009. Tako ni mogoče izključiti, da se bodo zadevni ukrepi financirali tudi z drugimi državnimi sredstvi, ki jih ima na voljo ELGA.
(66)
Nikakor se ne zdi, da bi bilo mogoče razlikovanje v shemi pomoči med podjetji, ki so v primerljivem trenutnem in pravnem položaju, z vidika grške zakonodaje o nadomestilih za škodo, ki jo povzročijo naravne nesreče, upravičiti na podlagi solidarnostnih ciljev zadevne sheme. Prvič, tudi v drugih sektorjih, ki niso zajeti s to shemo, morajo namreč podjetja sama prevzeti podobna ali primerljiva tveganja, in, drugič, očitno je, da bodo nekateri proizvajalci iz istega kmetijskega sektorja, zavarovanega s to shemo, vedno bolj kot drugi izpostavljeni nekaterim tveganjem (glede na vrsto proizvodnje ali zemljepisno lego), tako da se bodo pomoči vedno večinoma izplačevale nekaterim kategorijam proizvajalcev v škodo drugih.
(67)
Komisija zato ugotavlja, da odškodnine, ki jih je ELGA v letih 2008 in 2009 proizvajalcem kmetijskih proizvodov izplačala v okviru sheme obveznega zavarovanja, spadajo na področje uporabe člena 107(1) Pogodbe in pomenijo državne pomoči.
(68)
Posledično je treba preučiti možnost, da se odobri odstopanje od splošnega načela prepovedi državnih pomoči iz člena 107(1) Pogodbe.
2. Opredelitev ukrepov kot nezakonitih pomoči
(69)
Ker so bile te pomoči dodeljene in izplačane brez predhodne priglasitve, so nezakonite pomoči v smislu člena 1(f) Uredbe (ES) št. 659/1999.
3. Presoja združljivosti pomoči na podlagi člena 107(3)(c) PDEU
(70)
V skladu s členom 107(3)(c) Pogodbe se pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij, kadar taka pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi, lahko šteje za združljivo z notranjim trgom.
(71)
To odstopanje se lahko uporabi samo za pomoči, ki so v skladu s pravnimi določbami, veljavnimi ob njihovi dodelitvi, to je v letih 2008 in 2009. V obravnavanem primeru so to Smernice Skupnosti o državni pomoči v kmetijskem in gozdarskem sektorju 2007-2013, natančneje poglavje V.B o pomoči za nadomestilo škode na kmetijski proizvodnji ali sredstvih za kmetijsko proizvodnjo, zlasti določbe točke V.B.3 o pomoči kmetom za nadomestilo izgub, ki so jih povzročile slabe vremenske razmere, in člena 11 uredbe o izjemah.
Treba je opozoriti, da bi se morale za nekatere pridelave, ki so bile predmet dodelitve pomoči proizvajalcem v letu 2009 (orientalski tobak, poletni krompir), uporabljati določbe poglavja V.B.4 Smernic, ki se nanaša na pomoč za zatiranje bolezni živali in rastlin. Ker pa so grški organi dokazali, da so bile bolezni v teh pridelavah posledica slabih vremenskih pogojev (glej tudi uvodno izjavo 44), je Komisija v skladu z opombo 31 poglavja V.B.4 Smernic ukrepe pomoči ocenila v skladu z določbami podpoglavja V.B.3.
(72)
Pogoji iz zgoraj navedenih določb, ki so upoštevni v obravnavanem primeru, so naslednji:
(a)
v skladu s točko 125 Smernic se slabe vremenske razmere, kot so slana, toča, deževje ali suša, torej dogodki, ki so v obravnavanem primeru v letih 2008 in 2009 povzročili izgube v nekaterih kmetijskih pridelavah v Grčiji, lahko štejejo med naravne nesreče, ko znesek škode doseže določen prag običajne proizvodnje. Nadomestilo za take dogodke prispeva k razvoju kmetijskega sektorja in ga je treba odobriti na podlagi člena 107(3)(c) Pogodbe.
Pomoči se tako lahko dodelijo samo za škodo, ki je posledica slabih vremenskih razmer in znaša vsaj 30 % povprečne letne proizvodnje zadevnega subjekta v predhodnem triletju ali triletnega povprečja v predhodnem petletju, brez najvišjih in najnižjih vnosov. Komisija lahko v skladu s točko 128 Smernic sprejme druge možne načine izračunavanja običajne proizvodnje, vključno z regionalnimi referenčnimi vrednostmi, če je ugotovljeno, da so reprezentativne in niso izračunane na podlagi neobičajno visokih donosov;
(b)
priglasitve ukrepov pomoči morajo vsebovati ustrezne meteorološke podatke za njihovo podkrepitev. Poleg tega morajo neugoden vremenski pojav, ki se lahko šteje za naravno nesrečo, uradno priznati javni organi;
(c)
bruto intenzivnost pomoči ne sme presegati 80 % (90 % na območjih z omejenimi možnostmi ali na območjih iz člena 36(a)(i), (ii) in (iii) Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 z dne 20. septembra 2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (30), kot jih določijo države članice v skladu s členoma 50 in 94 navedene uredbe) zmanjšanja prihodka od prodaje proizvoda, ki se izračuna z odštetjem:
(i)
količine proizvoda, proizvedenega v letu neugodnih vremenskih razmer, pomnožene s povprečno prodajno ceno, dobljeno v navedenem letu;
od
(ii)
povprečne letne količine, proizvedene v predhodnem triletnem obdobju (ali triletnega povprečja, osnovanega na predhodnem petletnem obdobju, brez najvišjih in najnižjih vnosov), pomnožene s povprečno dobljeno prodajno ceno.
Znesek, ki je upravičen za pomoč, se lahko poveča z drugimi stroški, ki so kmetu nastali z izpadlo žetvijo zaradi neugodnih razmer;
(d)
najvišji znesek izgube, upravičene do pomoči, mora biti zmanjšan za kakršen koli znesek, prejet iz zavarovalnih shem, in stroške, ki niso nastali zaradi neugodnih vremenskih razmer;
(e)
izgube je treba izračunati na ravni posameznega gospodarstva, vendar lahko Komisija dovoli uporabo povprečij, če so ta reprezentativna in ne povzročijo znatnih čezmernih nadomestil za katerega koli upravičenca;
(f)
upravičenec mora v vsakem primeru vedno sam kriti del stroškov (točka 125(d) Smernic);
(g)
sheme je treba uvesti v roku treh let, pomoči pa morajo biti izplačane v roku štirih let od nastanka stroškov ali škode.
(73)
Komisija ugotavlja, da pomoči v obliki nadomestil v višini 373 257 465,71 EUR, ki jih je ELGA proizvajalcem dodelila za izgube, ki so jih v njihovi rastlinski pridelavi povzročile slabe vremenske razmere, večinoma, in sicer za znesek 347 193 466,52 EUR (glej uvodno izjavo 42), izpolnjujejo določbe Smernic in uredbe o izjemah, navedene v uvodni izjavi 72. Tudi pomoči za zaporedne izgube v isti rastlinski pridelavi v višini 2 472 785,97 EUR večinoma, in sicer za znesek 2 300 185,51 EUR, izpolnjujejo določbe Smernic in uredbe o izjemah, navedene v uvodni izjavi 72.
(74)
Kot je prikazano v preglednici v uvodni izjavi 42, je izpolnjen zlasti pogoj iz uvodne izjave 72(a), to pomeni, da je prag škode dosegel 30 % običajne proizvodnje v zvezi s pomočmi v obliki nadomestil v višini 347 193 466,52 EUR. Pri pomočeh za zaporedne izgube pri 93,02 % skupnega zneska teh pomoči, to je 2 300 185,51 EUR, višina škode presega 30 % običajne proizvodnje, tako da je pogoj iz uvodne izjave 72(a) prav tako izpolnjen.
(75)
Na podlagi informacij, ki so jih predložili grški organi (glej uvodno izjavo 39), je bruto intenzivnost zadevnih pomoči v obliki nadomestil glede na znižanje prihodkov iz prodaje pridelka v skladu z zgornjimi mejami iz člena 11 uredbe o izjemah (glej uvodno izjavo 72(c)). Vendar se izračun intenzivnosti ne nanaša na povprečno količino, proizvedeno v predhodnem triletju (ali na triletno povprečje) v skladu s členom 2 uredbe o izjemah, saj se je za zadevne pomoči v obliki nadomestil uporabil drug način izračuna običajne proizvodnje (glej uvodno izjavo 40 o opisu metode izračuna).
(76)
Komisija lahko v skladu s točko 128 Smernic dovoli druge načine izračuna poleg načina, ki je predviden v členu 2(8) uredbe o izjemah, če so ti reprezentativni in ne temeljijo na neobičajno visokih donosih. Komisija na podlagi analize opisa načina izračuna, ki se je uporabil v obravnavanem primeru, meni, da ta upošteva zgornjo določbo Smernic in da glede na intenzivnost teh pomoči ni nevarnosti za čezmerno nadomestilo nastalih izgub.
(77)
Komisija tudi ugotavlja, da meteorološki podatki, ki jih je Grčija predložila v zvezi z dogodki v tržnem letu 2007-2008, kažejo na nastanek vremenskih pojavov, ki bi lahko upravičevali dodelitev zadevnih odškodnin.
(78)
Sicer so se glede na informacije o zadevnih pomočeh (glej uvodno izjavo 39) te zmanjšale za zneske, ki jih je morebiti izplačala zavarovalnica, in za stroške, ki niso nastali zaradi dogodka, ki je povzročil izgube. Poleg tega so se izgube izračunale na ravni posameznega gospodarstva. Nazadnje, roki za izplačilo pomoči po nastanku izgube, ki so navedeni v uvodni izjavi 72(g), so upoštevani.
(79)
Komisija torej lahko na podlagi navedenega ugotovi, da so bile pomoči v obliki nadomestil v višini 349 493 652,03 EUR, ki jih je ELGA v letu 2008 proizvajalcem dodelila za povračilo škode v njihovi rastlinski pridelavi, od tega se 2 300 185,51 EUR nanaša na pomoči za zaporedne izgube v isti rastlinski pridelavi, v skladu z zadevnimi določbami Smernic in uredbe o izjemah, zato jih je mogoče šteti za državne pomoči, ki so združljive z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(c) Pogodbe.
(80)
Kot je prikazano v preglednici v uvodni izjavi 42, pomoči v obliki nadomestil v višini 26 063 999,19 EUR, ki jih je ELGA v letu 2008 proizvajalcem kmetijskih proizvodov dodelila za povračilo izgub v njihovi rastlinski pridelavi, niso v skladu z določbami člena 2(8) uredbe o izjemah v zvezi s pragom škode glede na običajno proizvodnjo. Komisija ugotavlja, da te pomoči v obliki nadomestil niso združljive z vsemi upoštevnimi pogoji iz Smernic in uredbe o izjemah, zato zanje ni mogoče uporabiti odstopanja iz člena 107(3)(c) Pogodbe.
(81)
V zvezi s pomočmi v obliki nadomestil v višini 7 338 119,74 EUR, ki jih je ELGA v letu 2008 kmetom dodelila za izgube živalskih osnovnih sredstev, iz uvodne izjave 43 izhaja, da te pomoči po mnenju grških organov niso državne pomoči, ker so bile izplačane v okviru posebnega obveznega zavarovanja. Čeprav navedeni organi tako sklepajo v zvezi z vsemi pomočmi v obliki nadomestil, ki jih je ELGA dodelila v letih 2008 in 2009, pa samo za zadevne pomoči niso predložili dodatnih informacij, na podlagi katerih bi se lahko te pomoči štele za združljive s Smernicami. Komisija zato ugotavlja, da te pomoči ne izpolnjujejo upoštevnih pogojev iz Smernic in uredbe o izjemah, zato zanje ni mogoče uporabiti odstopanja iz člena 107(3)(c) Pogodbe.
Komisija v vsakem primeru poudarja, da mora zadevna država članica, da bi izpolnila dolžnost sodelovanja s Komisijo, predložiti vse dokaze, na podlagi katerih lahko ta institucija preveri, ali so izpolnjeni pogoji za odstopanje, ki ga želi uporabiti. (31) Grški organi se v obravnavanem primeru niso nikjer sklicevali na uporabo Smernic niti niso predložili nobenega dokumenta, na podlagi katerega bi lahko Komisija proučila podatke z vidika teh smernic, in to kljub navedbam Komisije v točki 21 odločitve o sprožitvi postopka.
(82)
Pomoči v višini 114 374,86 EUR za izgube v rastlinski pridelavi zaradi medveda niso zajete z določbami poglavja V Smernic, ki se nanaša na obvladovanje tveganj in kriz. Komisija v skladu s točko 23 Smernic pri ukrepih pomoči, ki niso zajeti v Smernicah, oceni vsak primer posebej in take ukrepe odobri samo, če pozitivni prispevek k razvoju sektorja jasno prevlada nad tveganji za izkrivljanje konkurence.
V skladu s točko 113 Smernic je treba pri odobritvi državne pomoči za obvladovanje tveganj predvideti zahtevo za najnižji prispevek proizvajalcev k izgubam, da se zmanjša tveganje za izkrivljanje konkurence in zagotovi spodbuda za čim večje zmanjšanje tveganja. V obravnavanem primeru je bila intenzivnost dodeljenih pomoči 100-odstotna in po mnenju Komisije bi lahko neobstoj kakršnega koli prispevka proizvajalcev k izgubam pomenil tveganje za izkrivljanje konkurence. Komisija zato meni, da bi se moral v tem primeru zahtevati vsaj 20-odstotni prispevek proizvajalcev. Posledično so te pomoči združljive z notranjim trgom do 80 % njihove intenzivnosti, to je v znesku 91 500 EUR. Nasprotno pa se za preostali znesek, ki ustreza 20 % intenzivnosti, navedene pomoči štejejo za nezdružljive z notranjim trgom.
(83)
Grčija je v zvezi s pomočmi za popravne ukrepe na podlagi nenamernih administrativnih napak v ocenjevalnih poročilih za pomoči za izgubo v rastlinski pridelavi in živalskih osnovnih sredstvih navedla samo skupni znesek teh pomoči, in sicer 3 803 901,72 EUR. Zneski v zvezi s popravnimi ukrepi pri pomočeh v obliki nadomestil za izgube v rastlinski pridelavi in živalskih osnovnih sredstvih ter v rastlinski pridelavi zaradi medveda (glej uvodne izjave 41, 42 in 43) niso bili podrobno navedeni v dodatnih informacijah, ki so jih grški organi poslali Komisiji. Ker so se popravni ukrepi nanašali na administrativne napake, zaradi katerih je nastal dolg organizacije ELGA do upravičencev zadevnih pomoči, Komisija ugotavlja, da bi lahko te pomoči za odpravo napak spadale med zadevne pomoči v obliki nadomestil. Ker pa Komisija za združljive šteje samo pomoči v obliki nadomestil za izgube v rastlinski pridelavi v višini 349 666 252,49 EUR (glej uvodno izjavo 75), ugotavlja, da je samo za popravne ukrepe, ki se nanašajo na zadevne pomoči v obliki nadomestil, mogoče šteti, da izpolnjujejo upoštevne pogoje iz Smernic in uredbe o izjemah ter da bi se zanje lahko uporabilo odstopanje iz člena 107(3)(c) Pogodbe.
(84)
Od pomoči v obliki nadomestil v višini 415 019 452 EUR, ki jih je ELGA proizvajalcem izplačala v letu 2009, so pomoči v višini 27 614 905 EUR v skladu z določbami Smernic in uredbe o izjemah, ki so opisane v uvodni izjavi 73.
(85)
Komisija je lahko na podlagi podrobnih podatkov, ki so jih grški organi predložili za vsako pomoč v obliki nadomestila, ki jo je ELGA izplačala v letu 2009 (glej uvodno izjavo 37), ugotovila, da je pogoj, naveden v uvodni izjavi 73(a), in sicer da mora prag škode doseči 30 % običajne proizvodnje, izpolnjen pri pomočeh v obliki nadomestil v višini 27 614 905 EUR.
(86)
Kot je razvidno iz uvodnih izjav od 76 do 79, ki se nanašajo na del pomoči, ki jih je ELGA dodelila v letu 2008, je mogoče enako ugotoviti za pomoči v višini 27 614 905 EUR, dodeljene v letu 2009, in sicer da tudi te pomoči izpolnjujejo vse druge pogoje iz upoštevnih določb Smernic in uredbe o izjemah.
(87)
V skladu z upoštevnimi določbami Smernic in uredbe o izjemah so zlasti intenzivnost zadevnih pomoči, način izračuna, uporabljen v obravnavanem primeru, meteorološki podatki o dogodkih med tržnim letom 2008-2009 (glej preglednico v uvodni izjavi 44), izključenost čezmernega nadomestila za nastale izgube ter roki izplačil pomoči po nastanku izgube.
(88)
Komisija na podlagi navedenega ugotavlja, da se pomoči v višini 27 614 905 EUR, ki jih je ELGA kmetom izplačala v letu 2009, lahko štejejo za združljive z upoštevnimi določbami Smernic in uredbe o izjemah. Zanje se torej lahko uporabi odstopanje iz člena 107(3)(c) Pogodbe.
(89)
Glede preostalega zneska teh pomoči, 387 404 547 EUR, Komisija v nasprotju z mnenjem grških organov (glej uvodno izjavo 46) ugotavlja, da teh pomoči ni mogoče šteti za združljive s pogoji iz člena 11 uredbe o izjemah.
(90)
Glede na podrobne podatke, ki jih je Grčija predložila v zvezi z vsako pomočjo, dodeljeno v letu 2009, to pomeni, da neugodni vremenski pojavi v obravnavanem primeru ne ustrezajo opredelitvi neugodnih vremenskih pojavov, ki jih je mogoče šteti za naravno nesrečo iz člena 2(8) uredbe o izjemah, ker je bilo kot posledica zadevnih slabih vremenskih razmer uničene manj kot 30 % običajne proizvodnje zadevnih kmetov. Poleg tega običajna proizvodnja v obravnavanem primeru ni bila opredeljena v skladu s členom 2(8) uredbe o izjemah (32) in posledično zato intenzivnost zadevnih pomoči ni bila določena v skladu z izračunom iz člena 11(2) Uredbe o izjemah.
(91)
Grški organi sicer menijo, da zadevne pomoči izpolnjujejo tudi vse pogoje, da jih je mogoče šteti za skladne s členom 107(3)(b) Pogodbe in s Sporočilom o začasnem okviru Skupnosti (glej uvodne izjave od 47 do 50).
(92)
Komisija meni, da se za zadevne nepriglašene pomoči, ki so bile dodeljene v letu 2009, člen 107(3)(b) Pogodbe ne more uporabljati neposredno, saj je Komisija sprejela sporočilo o začasnem okviru Skupnosti, ki se na podlagi te določbe uporablja od 17. decembra 2008. V sporočilu so bila s področja uporabe v točki 4.2.2(h) izrecno izključena podjetja, specializirana za primarno kmetijsko proizvodnjo. Komisija je v skladu s sodno prakso na posebnem področju državnih pomoči vezana na okvire in obvestila, ki jih sprejme, če ne odstopajo od pravil Pogodbe. (33) Ker je Komisija takrat v točki 4.2.2(h) začasnega okvira menila, da se shema pomoči (ki je, naj opozorimo, namenjena spodbujanju dostopa do financiranja v razmerah gospodarske in finančne krize) ne uporablja za podjetja, ki delujejo v sektorju primarne kmetijske proizvodnje, je menila, da zaradi precejšnjih izkrivljanj konkurence, do katerih bi lahko prišlo v tem sektorju, take pomoči ne bi bile nujne ali sorazmerne v smislu člena 107(3)(b) Pogodbe do začetka veljavnosti posebnih pravil in pragov, sprejetih za ta sektor. (34) Po mnenju Komisije se Sporočilo v takrat veljavni različici v obravnavanem primeru tako uporablja za pomoči, dodeljene od 17. decembra 2008 do 27. oktobra 2009.
Smernice, ki so se uporabljale ob dodelitvi zadevnih pomoči, so Smernice Skupnosti o državni pomoči v kmetijskem in gozdarskem sektorju 2007-2013. Kot je razvidno iz uvodne izjave 91, je bilo v zadevnem primeru zaradi slabih vremenskih razmer uničenih manj kot 30 % običajne proizvodnje zadevnih kmetov. To pomeni, da ni mogoče šteti, da so bile v zvezi z zadevnimi pomočmi v obliki nadomestil izpolnjene upoštevne določbe Smernic.
(93)
Kot je razvidno iz uvodne izjave 48, se po mnenju grških organov točka 7(a) Sporočila uporablja za zadevne nepriglašene pomoči, ker so bile proizvajalcem dodeljene po 17. decembru 2008.
Komisija meni, da se možnost, da se pomoči kmetijskemu sektorju razglasijo za združljive na podlagi Sporočila o začasnem okviru Skupnosti, lahko nanaša samo na pomoči v kmetijskem sektorju, ki so bile dodeljene po 28. oktobru 2009, ko je začelo veljati spremenjeno Sporočilo o začasnem okviru Skupnosti, ki je določalo omejen znesek združljive pomoči za podjetja, ki delujejo v sektorju primarne kmetijske proizvodnje.
(94)
V obravnavanem primeru je iz podrobnih podatkov, ki so jih grški organi predložili za vsako pomoč, ki jo je ELGA dodelila v letu 2009, razvidno, da je bila skoraj večina zadevnih pomoči proizvajalcem kmetijskih proizvodom dodeljena pred navedenim datumom 28. oktober 2009. Tako je bil največji del pomoči dodeljen med marcem 2009 in julijem 2009, preostale pomoči pa so bile dodeljene septembra 2009.
(95)
Komisija zato ugotavlja, da zadevne pomoči niso v skladu s Sporočilom in zato zanje ni mogoče uporabiti odstopanja iz člena 107(3)(b) Pogodbe.
(96)
Komisija kljub temu priznava, da bi se za pomoči, ki jih je ELGA proizvajalcem kmetijskih proizvodov dodelila po zgoraj navedenem datumu 28. oktobru 2009 (zelo malo teh pomoči je bilo dodeljenih decembra 2009 in novembra 2010), lahko uporabile spremembe, ki so bile v Sporočilo vnesene za kmetijski sektor.
(97)
Zadevne pomoči izpolnjujejo pogoje iz točke 4.2.2 Sporočila o začasnem okviru Skupnosti. Vendar pogoj iz točke 4.2.2(g) navedenega sporočila ni bil izpolnjen, saj ELGA od zadevnih kmetov ni dobila izjave o drugih pomočeh de minimis in pomočeh, ki so temeljile na ukrepu na podlagi začasnega okvira Skupnosti, ki so jih prejeli v tekočem proračunskem letu. Vseeno se Komisiji zdi sprejemljiva trditev grških organov, da je ta zahteva v obravnavanem primeru zgolj formalnost, saj Grčija kmetijskim podjetjem v obdobju od 1. januarja 2008 do 31. decembra 2010 ni dodelila pomoči de minimis ali pomoči na podlagi Sporočila o začasnem okviru Skupnosti. Komisija zato ugotavlja, da pomoči, na katere se nanaša Sporočilo, izpolnjujejo pogoje iz točke 4.2.2 navedenega sporočila, zato se zanje lahko uporabi odstopanje iz člena 107(3)(b) Pogodbe.
(98)
Komisija tudi dopušča možnost, da del navedenih pomoči, v višini 75 382 500 EUR, izpolnjuje vse pogoje iz Uredbe (ES) št. 1535/2007 (glej uvodni izjavi 51 in 52).
VII. SKLEPNE UGOTOVITVE
(99)
Odškodnine, ki jih je ELGA proizvajalcem izplačala v letu 2008, in sicer v višini 386 986 648 EUR, so se samo deloma financirale s posebnimi obveznimi prispevki kmetov, saj so ti prispevki v letu 2008 znašali samo88 353 000 EUR. Odškodnine, izplačane v letu 2009, in sicer v višini 415 019 452 EUR, pa se niso financirale s posebnimi obveznimi prispevki.
(100)
V zvezi z obema posojiloma, ki ju je morala ELGA najeti za plačilo navedenih odškodnin proizvajalcem, je treba ugotoviti, da ELGA s prispevki proizvajalcev za posebno zavarovanje ne bo mogla plačati letnih obrokov obresti in amortizacije v desetih letih, ko naj bi bili ti posojili poplačani, še zlasti ker bo treba s temi prispevki izplačati odškodnine za škodo, ki bo v zadevnih letih nastala.
(101)
Glede na navedeno torej ni mogoče šteti, da so se odškodnine, ki jih je ELGA v letih 2008 in 2009 izplačala v okviru obveznega zavarovanja, financirale izključno z zneski, ki so jih proizvajalci plačali kot prispevek za obvezno zavarovanje. Komisija zato ugotavlja, da odškodnine, ki jih je ELGA v letih 2008 in 2009 izplačala v okviru sheme obveznega zavarovanja, spadajo na področje uporabe člena 107(1) Pogodbe in pomenijo državne pomoči.
(102)
Komisija ugotavlja, da je Helenska republika navedene pomoči dodelila v nasprotju s členom 108(3) Pogodbe.
(103)
Glede pomoči v obliki posojil, ki so bile v letu 2008 dodeljene v okviru posebnega obveznega zavarovanja:
(a)
Komisija ugotavlja združljivost državnih pomoči v višini 349 493 652,03 EUR, ki jih je ELGA proizvajalcem dodelila za povračilo škode na njihovi rastlinski pridelavi, od katerih se 2 300 185,51 EUR nanaša na pomoči za zaporedne izgube na isti rastlinski pridelavi. Komisija meni, da so navedene pomoči v skladu z upoštevnimi določbami Smernic in uredbe o izjemah ter jih je zato mogoče šteti za državne pomoči, združljive z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(c) Pogodbe;
(b)
Komisija meni, da državne pomoči v višini 33 402 118,93 EUR, ki jih je ELGA proizvajalcem dodelila za nekatere izgube v rastlinski pridelavi in živalskih osnovnih sredstvih, niso v skladu z upoštevnimi določbami Smernic in uredbe o izjemah in zato niso združljive z notranjim trgom;
(c)
Komisija meni, da bi lahko državne pomoči v višini 114 374,86 EUR, ki jih je ELGA proizvajalcem dodelila za izgube, ki jih je na njihovi rastlinski pridelavi povzročil medved, izkrivljale konkurenco in zato niso združljive z notranjim trgom.
(d)
Komisija meni, da od državnih pomoči v višini 3 803 901,72 EUR, namenjenih popravnim ukrepom zaradi napak v ocenjevalnih poročilih, samo popravni ukrepi v zvezi s pomočmi v obliki nadomestil v višini 349 493 652,03 EUR za izgube v rastlinski pridelavi in popravni ukrepi v zvezi s pomočmi v obliki nadomestil v višini 91 500 EUR za izgube, ki jih je na rastlinski pridelavi povzročil medved, izpolnjujejo upoštevne pogoje iz Smernic in uredbe o izjemah in se zato zanje lahko uporabi odstopanje iz člena 107(3)(c) Pogodbe. Nasprotno pa preostale državne pomoči, dodeljene za popravne ukrepe, ne izpolnjujejo upoštevnih pogojev iz Smernic in uredbe o izjemah, zato zanje ni mogoče uporabiti odstopanja iz člena 107(3)(c) Pogodbe.
(104)
Glede pomoči v obliki nadomestil, ki so bile v letu 2009 dodeljene na podlagi medministrskega odloka:
(a)
Komisija ugotavlja združljivost državnih pomoči v višini 27 614 905 EUR, ki jih je ELGA proizvajalcem dodelila za povračilo škode na njihovi rastlinski pridelavi. Komisija meni, da so navedene pomoči v skladu z upoštevnimi določbami Smernic in uredbe o izjemah ter jih je zato mogoče šteti za državne pomoči, združljive z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(c) Pogodbe;
(b)
Komisija ugotavlja, da v zvezi z državnimi pomočmi v višini 387 404 547 EUR, ki jih je ELGA proizvajalcem dodelila za povračilo škode na njihovi rastlinski pridelavi:
-
pomoči, ki so bile dodeljene pred 28. oktobrom 2009 (35), ko je začelo veljati spremenjeno Sporočilo, ker so se vanj vključila kmetijska podjetja, niso bile v skladu z upoštevnimi določbami Sporočila, Smernic in uredbe o izjemah ter zato niso združljive z notranjim trgom. Ta ugotovitev ne posega v združljivost pomoči, ki so ob dodelitvi izpolnjevale vse pogoje iz veljavne uredbe de minimis,
-
v zvezi s pomočmi, ki so bile dodeljene po 28. oktobru 2009, Komisija ugotavlja, da izpolnjujejo vse pogoje iz Sporočila in jih je zato mogoče šteti za državne pomoči, ki so združljive z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(c) Pogodbe -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
1. Odškodnine, ki jih je grška kmetijska zavarovalna organizacija (v nadaljnjem besedilu: ELGA) proizvajalcem kmetijskih proizvodov izplačala v letih 2008 in 2009, so državne pomoči.
2. Pomoči v obliki nadomestil, ki so bile leta 2008 dodeljene v okviru sheme posebnega obveznega zavarovanja, so združljive z notranjim trgom v delu, ki se nanaša na pomoči v višini 349 493 652,03 EUR, ki jih je ELGA proizvajalcem dodelila za povračilo izgub na njihovi rastlinski pridelavi, in v delu, ki se nanaša na pomoči za izgube, ki jih je na rastlinski pridelavi povzročil medved, v višini 91 500 EUR, in za popravne ukrepe, sprejete v okviru zgoraj navedenih pomoči. Pomoči v obliki nadomestil, ki ustrezajo preostalemu znesku in so bile v letu 2008 izplačane na podlagi posebne zavarovalne sheme, niso združljive z notranjim trgom.
3. Pomoči v obliki nadomestil v višini 27 614 905 EUR, ki so bile v letu 2009 dodeljene na podlagi medministrskega odloka št. 262037 ministra za gospodarstvo in ministra za razvoj podeželja z dne 30. januarja 2009, so združljive z notranjim trgom.
Pomoči v obliki nadomestil v višini 387 404 547 EUR, ki so bile proizvajalcem dodeljene pred 28. oktobrom 2009, niso združljive z notranjim trgom. Ta ugotovitev ne posega v združljivost pomoči, ki so ob dodelitvi izpolnjevale vse pogoje iz Uredbe (ES) št. 1535/2007.
Člen 2
1. Grčija sprejme vse potrebne ukrepe, da od upravičencev izterja nezdružljive pomoči iz člena 1, ki so jim bile nezakonito dodeljene.
2. Pomoči, ki jih je treba vrniti, vključujejo obresti od datuma, ko so bile dane na razpolago prejemnikom, do datuma njihovega vračila.
3. Obresti se izračunajo na podlagi obrestnoobrestnega računa v skladu z določbami iz poglavja V Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 (36).
4. Vračilo se opravi takoj in v skladu s postopki nacionalnega prava, če ti omogočajo takojšnjo in učinkovito izvršitev tega sklepa.
Člen 3
Vračilo pomoči iz člena 1(2) in (3) se izvede takoj in učinkovito. Grčija zagotovi, da se ta sklep izvede v štirih mesecih od datuma, ko je bila o njem uradno obveščena.
Člen 4
1. V dveh mesecih po prejemu uradnega obvestila o tem sklepu Grčija predloži Komisiji naslednje informacije:
(a)
skupni znesek (glavnica in obresti vračila), ki ga je treba izterjati od prejemnikov;
(b)
podroben opis že sprejetih ali načrtovanih ukrepov za uskladitev s tem sklepom;
(c)
dokumente, ki dokazujejo, da je bilo prejemnikom odrejeno vračilo pomoči.
2. Grčija obvešča Komisijo o napredku glede sprejetih nacionalnih ukrepov za izvajanje tega sklepa, dokler se vračanje pomoči iz člena 1(2) in (3) ne konča.
3. Po dvomesečnem obdobju iz odstavka 1 Grčija na zahtevo Komisije predloži poročilo o že sprejetih in načrtovanih ukrepih za uskladitev s tem sklepom. V tem poročilu navede tudi podrobne informacije o zneskih pomoči in obrestih vračila, ki so jih prejemniki že vrnili.
Člen 5
Ta sklep je naslovljen na Helensko republiko.
V Bruslju, 7. decembra 2011