РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 12 август 2010 година
за определяне на излишъците от запаси на селскостопански продукти, различни от захар, и финансовите последствия от изтеглянето им от пазара във връзка с присъединяването на България и Румъния
(нотифицирано под номер C(2010) 5524)
(само текстът на румънски език е автентичен)
(2010/454/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за присъединяване на България и Румъния,
като взе предвид Акта за присъединяване на България и Румъния, и по-специално глава 3, параграф 4 от приложение V към него,
като има предвид, че:
(1)
В глава 3, параграф 2 от приложение V към Акта за присъединяване на България и Румъния се предвижда всички запаси, както частни, така и публични, от селскостопански продукти, които към датата на присъединяване са в свободно обращение на територията на България и Румъния (наричани по-долу „новите държави-членки“) и надхвърлят количеството, което може да се счита, че представлява нормален прехвърляем запас, да бъдат отстранени за сметка на новите държави-членки. Понятието за нормален прехвърляем запас се определя за всеки отделен продукт въз основа на критериите и специфичните цели на съответната обща организация на пазара.
(2)
Критериите и целите, характерни за всяка организация на пазара, както и съотношението на цените в новите държави-членки преди присъединяването им и цените в Общността предполагат, че нормалният прехвърляем резерв следва да бъде оценяван според фактори, различни за отделните сектори.
(3)
Като база за изчисление на излишъците от запаси следва да служи изменението във вътрешното производство плюс вноса минус износа за 2006 г., сравнено със средната стойност на изменението във вътрешното производство плюс вноса минус износа за предходните три години.
(4)
Резултатите от изчисленията следва да се коригират, за да се вземе предвид фактът, че някои категории продукти, като масло и течно масло, различни сортове ориз, хмел, семена, винен алкохол, тютюн и зърнени храни, са фактически взаимозаменяеми и могат да бъдат разглеждани като една група, така че увеличаването на запасите от определени продукти в групата може да се компенсира с намаляване на запасите от други продукти в същата група.
(5)
С цел да се отчете икономическият растеж през периода, за който се оценяват излишъците от запаси, и евентуалното нарастване на потреблението на храни беше въведена линейна функция за моделиране на тенденците на развитие, като данните за производството и търговията през периода 2003-2005 година се използват като базисна година. В случаите, в които линейната функция щеше да доведе до по-високи излишъци, беше използвано средното изменение във вътрешното производство плюс вноса минус износа за предходните три години.
(6)
С цел отстраняване на незначителни по обем излишъци бяха използвани пределни стойности: ако излишъците от запаси от конкретен продукт бяха не повече от 10 % от количеството, което може да се смята за „нормален прехвърляем резерв“ за този продукт, беше прието, че държавата-членка не следва да покрива разходите за отстраняване на излишъка. Тези 10 % обхващат допустимата грешка при статистическата информация, събрана при конкретните обстоятелства на предприсъединителния период, както и сложността и обхвата на оценяването.
(7)
Освен това Комисията прикани новите държави-членки да представят аргументи относно наличието на извънредни обстоятелства, които биха оправдали по-високи от нормалните запаси, и оцени тези аргументи. Оценката не доведе до промяна в данните, определени съгласно описаната в съображения 1-6 методика.
(8)
Изчисленията следва да се основават на официалната информация на Евростат, подадена от държавите-членки, където такава съществува. В случай че подобна информация не съществува поради поверителност на статистическите данни, следва да се използва информацията, изпратена официално на Комисията от новите държави-членки.
(9)
По отношение на България в резултат от математическото прилагане на описаната в съображения 1-6 методика по отношение на посочената в съображение 8 статистическа информация се установява, че не съществуват излишъци от запаси, без да е необходимо да се вземат под внимание аргументите относно извънредни обстоятелства, както е посочено в съображение 7.
(10)
За да се изчислят финансовите последствия от излишъците от запаси, следва да се изчислят разходите за тяхното отстраняване. При липсата на възстановявания при износ на консервирани гъби, за които е установено, че съществуват съществени излишъци от запаси, като еквивалентен подход е уместно като база за изчисленията да се използва ценовата разлика между средните вътрешни и външни цени. Поради временния характер на финансовите последствия, произтичащи от създаването на излишъци от запаси, съответните суми следва да бъдат внесени от държавите-членки в бюджета на Съюза. Необходимо е да се посочи датата, на която тези плащания следва да се извършат. Като се вземат предвид съществуващите икономически затруднения, изтъкнати от Румъния, се смята, че е целесъобразно изплащането на тези суми да се извърши за период от четири години.
(11)
Мерките, предвидени в настоящото решение, са в съответствие със становището на Управителния комитет за общата организация на селскостопанските пазари,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
В приложението са установени количествата селскостопански продукти в свободно обращение в България и Румъния към датата на присъединяването им, които надхвърлят количеството, за което може да се счита, че представлява нормален прехвърляем резерв към 1 януари 2007 г., както и сумите, които дължат новите държави-членки за разходите за отстраняване на тези количества.
Член 2
1. Сумите, определени в приложението, се смятат за приход за бюджета на Съюза.
2. Румъния може да изплати определените в приложението суми в бюджета на Съюза на четири равни вноски. Първата вноска се изплаща преди последно число на втория месец след месеца, през който новата държава-членка е уведомена за настоящото решение. Следващите вноски се изплащат съответно до 31 октомври 2011 г., 31 октомври 2012 г. и 31 октомври 2013 г.
Член 3
Адресат на настоящото решение е Румъния.
Съставено в Брюксел на 12 август 2010 година.
SKLEP KOMISIJE
z dne 12. avgusta 2010
o določitvi presežnih zalog kmetijskih proizvodov razen sladkorja in o finančnih posledicah njihove odprave v zvezi s pristopom Bolgarije in Romunije
(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 5524)
(Besedilo v romunščini je edino verodostojno)
(2010/454/EU)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o pristopu Bolgarije in Romunije,
ob upoštevanju Akta o pristopu Bolgarije in Romunije ter zlasti odstavka 4 poglavja 3 Priloge V k Aktu,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Odstavek 2 poglavja 3 Priloge V k Aktu o pristopu Bolgarije in Romunije določa, da je treba vse zaloge proizvodov, zasebne in javne, na dan pristopa v prostem prometu na ozemlju Bolgarije in Romunije (v nadaljnjem besedilu: novih držav članic), ki presegajo količino, ki jo je mogoče upoštevati kot običajni prenos zalog, odpraviti na stroške novih držav članic. Pojem običajnega prenosa zalog se opredeli za vsak proizvod na podlagi meril in ciljev, ki so lastni posamezni skupni tržni ureditvi.
(2)
Merila in cilji, ki so lastni posamezni skupni tržni ureditvi, ter razmerje med cenami v novih državah članicah pred pristopom in cenami Skupnosti pomenijo, da je treba običajni prenos zalog oceniti ob upoštevanju dejavnikov, ki se razlikujejo glede na sektor.
(3)
Podlaga za izračun ravni presežnih zalog morajo biti nihanja v domači proizvodnji plus uvoz minus izvoz v letu 2006 v primerjavi s povprečjem nihanj domače proizvodnje plus uvoz minus izvoz za pretekla tri leta.
(4)
Rezultate izračuna je treba prilagoditi, da se upošteva, da so nekatere kategorije proizvodov, denimo maslo in masleno olje, različne kakovosti riža, hmelj, semena, vinski alkohol, tobak in žita, dejansko zamenljive in bi se lahko obravnavale kot skupina, tako da bi se povečanje ravni zalog nekaterih proizvodov v skupini izravnalo z zmanjšanjem ravni zalog drugih proizvodov v skupini.
(5)
Zaradi upoštevanja gospodarske rasti v obdobju, ocenjenem v zvezi s presežnimi zalogami, in zaradi posledičnega možnega povečanja potrošnje hrane, je bila uvedena linearna funkcija gibanj, ki temelji na podatkih o proizvodnji in trgovini med letoma 2003 in 2005. Če je linearna funkcija gibanj pokazala večji presežek, se je uporabilo povprečje nihanj v domači proizvodnji plus uvoz minus izvoz v preteklih treh letih.
(6)
Za izločitev manjših presežkov je bil uporabljen prag: če količina presežnih zalog določenega proizvoda ni bila za več kot 10 % večja od količine, ki jo je mogoče upoštevati kot „običajni prenos zalog“ za navedeni proizvod, se je štelo, da se države članice ne smejo bremeniti. Teh 10 % zajema območje napake pri zbiranju statističnih podatkov v posebnih okoliščinah predpristopnega obdobja ter zahtevnost in obseg tega zbiranja.
(7)
Komisija je novi državi članici tudi pozvala k predložitvi pripomb v zvezi s posebnimi razmerami, ki bi utemeljevale večje zaloge od običajnih, ter je te pripombe proučila. Ugotovitve proučitve niso zahtevale sprememb podatkov, pridobljenih v skladu z metodologijo iz uvodnih izjav od 1 do 6.
(8)
Izračun mora po možnosti temeljiti na uradnih podatkih Eurostata, ki jih predložita državi članici. Če zaradi statistične tajnosti taki podatki niso na voljo, se uporabijo podatki, ki jih novi državi članici uradno pošljeta Komisiji.
(9)
V primeru Bolgarije matematična uporaba metodologije iz uvodnih izjav od 1 do 6 pri statističnih informacijah iz uvodne izjave 8 kaže, da niso bili ugotovljeni presežki, zato ni potrebe po proučitvi morebitnih pripomb o posebnih razmerah iz uvodne izjave 7.
(10)
Izračun finančnih posledic presežka zalog mora temeljiti na stroških njegove odstranitve. Ker se za vložene gobe, pri katerih so bile ugotovljene visoke ravni presežnih zalog, ni uporabljal sistem izvoznih nadomestil, je ustrezno, da se izračun, ki temelji na razliki v ceni med povprečnimi domačimi in zunanjimi cenami, obravnava kot enakovreden pristop. Zaradi začasnih finančnih posledic, ki izhajajo iz oblikovanja presežnih zalog, morajo zadevne države ustrezne zneske vplačati v proračun Unije. Določi se rok plačila. Ob upoštevanju sedanjih težkih gospodarskih razmer, na katere je opozorila Romunija, se je štelo za ustrezno, da je obdobje za plačilo teh zneskov štiri leta.
(11)
Ukrepi iz tega sklepa so skladni z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Količine kmetijskih proizvodov v prostem obtoku v Bolgariji in Romuniji na dan pristopa, ki presegajo količine običajnega prenosa zalog na dan 1. januarja 2007, in zneski, za katere se zaradi stroškov odprave teh količin, bremenita navedeni novi državi članici, so določeni v Prilogi.
Člen 2
1. Zneski, določeni v Prilogi, se štejejo kot prihodki proračuna Unije.
2. Romunija lahko te zneske, določene v Prilogi, v proračun Unije vplača v štirih enakovrednih obrokih. Prvi obrok se plača do zadnjega dne drugega meseca po mesecu, v katerem se navedena nova državna članica uradno obvesti o tem sklepu. Naslednji obroki se plačajo do 31. oktobra 2011, 31. oktobra 2012 in 31. oktobra 2013.
Člen 3
Ta sklep je naslovljen na Romunijo.
V Bruslju, 12. avgusta 2010