РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 15 септември 2010 година
относно държавната помощ C 26/09 (ex N 289/09), която Латвия възнамерява да приведе в действие за преструктурирането на AS Parex banka
(нотифицирано под номер C(2010) 6202)
(само текстът на английски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2011/364/ЕС)
КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените по-горе разпоредби (1),
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
На 10 ноември 2008 г. Латвия уведоми Комисията относно пакет от мерки в полза на AS Parex banka (наричана по-долу „Parex banka“), имащи за цел да подпомогнат стабилността на финансовата система, който бе одобрен с решение от 24 ноември 2008 г. (2) (наричано по-долу „първото решение за оздравяване“) въз основа на поетото от Латвия задължение да представи до шест месеца план за преструктуриране на Parex banka. На 26 януари 2009 г. Латвия уведоми Комисията относно няколко изменения в мерките за публично подпомагане на Parex banka. Тези изменения бяха одобрение с решение от 11 февруари 2009 г. (3). (наричано по-долу „второто решение за оздравяване“). На 29 март 2009 г. Латвия уведоми Комисията за необходимостта от допълнителни изменения на мярката за рекапитализация. Тези изменения бяха одобрени с решение на Комисията от 11 май 2009 г. (4) (наричано по-долу „третото решение за оздравяване“).
(2)
На 11 май 2009 г. Латвия уведоми за план за преструктуриране на Parex banka. На 5 юни 2009 г. искане за информация бе изпратено до латвийските власти. На 15 юни 2009 г. се състоя среща между латвийските власти и Комисията. Латвия отговори отчасти на това искане за информация с писмо от 7 юли 2009 г.
(3)
С писмо от 29 юли 2009 г. Комисията информира Латвия, че е решила да започне процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС (5) (наричана по-долу „решението за откриване на процедурата“), по отношение на мерките за помощ за преструктуриране.
(4)
Решението за откриване на процедурата бе публикувано в Официален вестник на Европейския съюз от 6 октомври 2009 г. и заинтересованите страни бяха поканени да представят своите мнения относно предложените мерки за помощ за преструктуриране в срок от един месец от датата на публикуването му. Комисията не получи мнения от заинтересованите страни. След изтичането на предписания срок обаче Комисията получи писма от 15 юни и 13 юли 2010 г. от Valerijs Kargins и Viktors Krasovickis, предишни мажоритарни акционери на Parex banka (наричани по-долу „предишните мажоритарни акционери“). Освен това Комисията получи писма от членове на латвийския парламент от 22 юни и 1 юли 2010 г.
(5)
С писмо от 12 август 2009 г. латвийските власти поискаха срокът за представянето на допълнителна информация, определен в решението за откриване на процедурата, да бъде продължен до 15 октомври 2009 г. На 4 септември 2009 г. те представиха преразгледан план за преструктуриране на Parex banka, заедно с допълнителна информация в отговор на решението за откриване на процедурата. Преразгледаният план за преструктуриране бе след това актуализиран на 22 септември 2009 г. и бе представена допълнителна информация. На 11 и 17 септември 2009 г. бяха проведени срещи между латвийските власти и Комисията.
(6)
Освен това Латвия представи допълнителна информация и пояснения на 11 септември, 6 и 26 октомври, 9 и 23 декември 2009 г., 19 февруари и 2 март 2010 г.
(7)
На 12 и 26 октомври 2009 г. Латвия представи информация относно възможно изменение на стратегията за преструктуриране на Parex banka. На 22 март 2010 г. се състоя среща между Комисията и латвийските власти. С писмо от 31 март 2010 г. Латвия представи нова версия на плана за преструктуриране на Parex banka от 31 март 2010 г., която бе допълнена по-късно с писма от 14 май, 9, 12, 17 и 21 юни 2010 г.
(8)
На 10 май 2010 г. Комисията поиска допълнителна информация. Латвия отговори с писмо от 7 юли 2010 г. С това писмо Латвия предостави и актуализирана версия на плана за преструктуриране от 31 март 2010 г. Планът за преструктуриране бе по-късно изменен на 18 и 27 август 2010 г. (наричан по-долу „окончателният план за преструктуриране“).
(9)
С писма от 2, 18 и 27 август и 2 септември 2010 г. Латвия представи допълнителни пояснения относно задълженията, които следва да бъдат поети. На 3 септември 2010 г. Комисията получи окончателен списък на поетите задължения.
(10)
На 2 септември 2010 г. латвийските власти информираха Комисията, че те са съгласни настоящото решение да бъде прието по изключение на английски език.
2. ОПИСАНИЕ
2.1. БЕНЕФИЦИЕРЪТ И НЕГОВИТЕ ЗАТРУДНЕНИЯ
(11)
Към 31 декември 2008 г. Parex banka е била втората по големина банка в Латвия с общи активи от 3,4 млрд. LVL (4,9 млрд. EUR). В края на 2007 г., преди кризата, банката е имала най-големия дял (18 %) от пазара на депозити в страната и третия по големина дял (12 %) от нейния кредитен пазар. (6) По тази причина латвийските власти са я считали от системно значение за финансовата система.
(12)
Parex banka е предлагала широка гама от банкови продукти пряко и чрез специализирани дъщерни дружества, в това число предоставяне на заеми, услуги за карти за плащане, лизинг, управление на активи и брокерски операции с ценни книжа. Освен своите банкови операции в Латвия Parex banka е управлявала банкови дъщерни дружества в Литва и Швейцария (AP Anlage & Privatbank AG) и клонове в Естония, Швеция и Германия, като едно панбалтийско дружество за управление на активите и няколко лизингови дружества са действали в Общността на независимите държави (наричана по-долу „ОНД“).
(13)
Parex banka е основана през 1992 г. и е била мажоритарна собственост на две физически лица, които до намесата на държавата са притежавали 84,83 % от дяловия капитал на банката. В резултат на срещаните от нея проблеми Parex banka е била частично национализирана чрез придобиване на цялата собственост на предишните мажоритарни акционери на символична обща покупна цена от 2 LVL (около 3 EUR) (7). През април 2009 г. Европейската банка за възстановяване и развитие (наричана по-долу „ЕБВР“) е сключила споразумение за покупка на акции, по силата на което ЕБВР придобива 25 % от дяловия капитал на Parex banka плюс една акция (8).
(14)
При все че Parex banka е исторически рентабилна институция със силен банков франчайзинг в Латвия, управлението на банката е избрало неподходяща бизнес стратегия и е взело някои високорискови решения, когато е било изправено пред интензивната конкуренция на по-високо развити дъщерни дружества на чужди банки. По-специално, Parex banka е увеличила участието си на пазарите на ОНД, като е разчитала изключително на големи, краткосрочни депозити на чужденци. Финансовата криза е засегнала тежко бързо растящите икономики, включително държавите от ОНД, и е имало слухове относно способността на Parex banka да рефинансира синдикираните си заеми, чийто падеж е бил през февруари 2009 г. Съчетанието на тези събития е довело до загуба на доверието на вложителите, по-специално сред чуждестранните клиенти, което е предизвикало масово изтегляне на суми от банката. Това теглене е стигнало до дневно изтичане до 100 млн. EUR и не е било спряно от частичната национализация на банката. То е довело да спад на депозитите от 36 % спрямо края на 2007 г., като е причинило тежка криза с ликвидността. С цел да се предотврати по-нататъшното изтичане на депозити, ограничения върху изтеглянията са били наложени от латвийския регулатор - Комисията за финансови и капиталови пазари.
(15)
През 2008 г. консолидираните загуби са били 131 млн. LVL (185 млн. EUR) в сравнение с печалба от 40 млн. LVL (58 млн. EUR) през 2007 г. Към края на 2008 г. общият капитал на акционерите е бил с 65 % по-малък спрямо предходната година, като е възлизал на 77 млн. LVL, главно поради ръст на провизиите за кредитна загуба и загуби от портфейла на ценните книжа. Коефициентът на капиталова адекватност (наричан по-долу „ККА“) на Parex banka на индивидуална основа и на групово равнище (9) е бил само 4,1 % и 3,1 % съответно. Ето защо Parex banka не е била вече в състояние да изпълнява регулаторните изисквания за състоятелност.
2.2. ОДОБРЕНИТЕ ВЕЧЕ ОЗДРАВИТЕЛНИ МЕРКИ
(16)
Parex banka е поискала държавна помощ в началото на ноември 2008 г. След нейната национализация Латвия е решила да приложи мерки за оздравяване, които временно са стабилизирали Parex banka. Като цяло Европейската комисия е одобрила временно като помощ за оздравяване: i) инструмент за предоставяне на ликвидност до 1,5 млрд. LVL; ii) държавни гаранции за съществуващите синдикирани заеми в размер от 775 млн. EUR и на нови заеми за рефинансиране на синдикиран заем в размер от 275 млн. EUR; и iii) мерки за рекапитализация, даващи възможност на Parex banka да постигне стойност на ККА от 11 % през етапа на оздравяване (10).
2.3. ПЛАНОВЕТЕ ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ
2.3.1. ПЪРВОНАЧАЛНИЯТ ПЛАН ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ
(17)
На 11 май 2009 г. Латвия представи план за преструктуриране на Parex banka като последващо действие на първите мерки за рекапитализация (наричан по-долу „първоначалният план за преструктуриране“), чието съдържание е описано по-подробно в раздел 2.4 от решението за откриване на процедурата.
(18)
Планът включваше предварителен анализ на търговската дейност на Parex banka, предвижданите мерки за помощ за преструктуриране, бъдещата ѝ бизнес стратегия и мерки за възвръщане на жизнеспособността.
(19)
Планът обхващаше период от 2009 до 2013 г. Очакваше се дейностите за корпоративно управление и управление на пазарите на дребно и на благосъстоянието (11) да бъдат в бъдеще основни за Parex banka. Планът предвиждаше прилагане на нова стратегия за Parex banka, имаща за цел превръщането ѝ във водеща панбалтийска банка. Всички „небалтийски“ дейности се считаха за вторични. В плана обаче се изключваше възможността те да бъдат продадени в краткосрочен до средносрочен план.
(20)
Предвижданата бизнес стратегия включваше атрактивни ставки и агресивна маркетингова стратегия, насочена към подпомагане на растежа на Parex banka и на възвръщане на загубената депозитна база. В плана се изхождаше от предпоставката, че Parex banka ще остане зависима от държавните мерки за ликвидност дори след края на периода на преструктуриране.
2.3.2. ПРЕРАЗГЛЕДАНИЯТ ПЛАН ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ
(21)
На 4 септември 2009 г. Латвия представи преразгледан план за преструктуриране, който беше след това изменен на 22 септември 2009 г. Този план имаше за цел да разсее съмненията, повдигнати от Комисията в решението за откриване на процедурата.
(22)
Преразгледаната стратегия за Parex banka също се основаваше на изграждане на силно присъствие в балтийските страни с дейности за корпоративно управление и управление на пазарите на дребно и на благосъстоянието. Преразгледаният план предвиждаше Parex banka да бъде в състояние да изплати всички държавни мерки за ликвидност до края на периода на преструктуриране.
(23)
За разлика от първоначалния план за преструктуриране обаче преразгледаният план включваше спад на баланса на Parex banka чрез поставяне на ударението върху основните сегменти. По-специално той предвиждаше свиване на дейността на Parex banka за предоставяне на заеми.
(24)
Освен това в плана се посочваше възможността за отделяне на неосновните дейности. Когато Латвия одобри по-късно тази стратегическа промяна, трябваше да се изготви нова съответна версия на плана за преструктуриране.
2.3.3. ОКОНЧАТЕЛНИЯТ ПЛАН ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ
(25)
В съответствие с окончателния план за преструктуриране приоритетната стратегическа цел е банката да бъде върната на частния сектор, като бъде продадена на стратегически инвеститор при договаряне на условия за държавно финансиране и гарантиране на жизнеспособността в дългосрочен план на банката. Латвия бе привлякла вече ЕБВР като силен външен инвеститор с добра репутация и достатъчни финансови ресурси при поети дългосрочни ангажименти (вж. съображение 12).
(26)
Окончателният план за преструктуриране изхожда от предпоставката за разделяне на активите на Parex banka на една новооснована банка, AS Citadele banka (наричана по-долу „Citadele banka“), така наречената „добра банка“, която ще се съсредоточи върху традиционните банкови операции, и на една така наречена „лоша банка“ (Parex banka), […] (12).
(27)
За да се възстанови жизнеспособността в дългосрочен план, от основната банка ще бъдат отделени неосновните и неефективните активи. Предложеното преструктуриране се основава на „най-благоприятен“ сценарий на базата на учредяване на банка с устойчива капиталова основа под регулаторния надзор на Латвия и насочена към балтийските страни. Всички основни активи и някои неосновни активи (в частност ефективни заеми за ОНД) се изнасят от Parex banka в новоучредената банка. Останалите неосновни и неефективни активи (заеми, ценни книжа и иззети недвижими имоти) ще останат в Parex banka, […].
(28)
На таблица 1 са показани структурите на Citadele banka и Parex banka след разделянето.
Таблица 1
Структура на акционерите след разделянето
(29)
Латвия е предприела вече първи стъпки за изпълнение на най-благоприятния сценарий. Новата банка, Citadele banka, е регистрирана на 30 юни 2010 г. и повечето от активите са прехвърлени на 1 август 2010 г. (13) По принцип пълното оперативно отделяне на Citadele banka от Parex banka трябва да приключи не по-късно от 12 месеца след прехвърлянето.
(30)
В резултат на това следните активи и пасиви ще бъдат прехвърлени от Parex banka на Citadele banka:
-
ефективни заеми в балтийските страни ([между 300 и 800] млн. LVL);
-
ефективни заеми в ОНД ([между 50 и 350] млн. LVL);
-
клонове в Швеция и Германия;
-
депозити, свързани с дейности за управлението на благосъстоянието.
(31)
Следните активи и пасиви ще останат в Parex banka:
-
неефективни заеми в балтийските страни ([между 200 и 800] млн. LVL) (14);
-
заеми на заварените акционери ([…] млн. LVL);
-
лизингови дъщерни дружества в ОНД;
-
неефективни заеми в ОНД ([между 50 и 350] млн. LVL).
(32)
В таблица 2 са посочени активите, прехвърлени на Citadele banka и останалите в Parex banka, както и намаляването на счетоводния баланс спрямо състоянието преди кризата, съгласно прогнозите на окончателния план за преструктуриране и измененията от 27 август 2010 г.:
Таблица 2
Разделяне на активите между Citadele banka и Parex banka
(в хил. LVL)
Parex banka - 2008 г.
Parex banka - 2009 г.
Parex banka 31.7.2010 г. (15)
Citadele banka
Parex banka след разделянето (16)
Активи
Парични средства и депозити в централни банки
79 154
136 769
131 693
119 783
30 876
Останали суми, дължими от кредитни институции
228 752
189 321
227 741
245 069
5 583
Заеми
1 744 871
1 429 466
1 355 831
748 457
627 471
Ценни книжа
941 293
405 800
356 439
224 735
130 936
Инвестиции в дъщерни дружества
51 442
72 725
81 691
5 530
51 962
Други активи
323 797
220 097
75 584
45 604
52 747
Общо активи
3 369 309
2 484 501
2 228 978
1 389 179
899 576
Пасиви и собствен капитал
Латвийска държавна банка
587 183
140 449
-
-
-
Кредитни институции
129 584
50 865
27 295
41 571
51 703
Синдикат
544 673
381 271
163 402
-
163 402
Държавен трезор
676 398
622 048
692 454
131 000
458 454
Депозити на клиенти
1 225 488
911 318
1 006 202
928 686
75 314
Еврооблигации
88 712
87 489
113 136
109 244
-
Подчинени (заварени)
52 848
52 857
52 863
-
52 878
Подчинени (държавни)
-
37 338
37 338
50 270
-
Подчинени (ЕБВР)
-
12 932
12 932
Други пасиви
35 556
31 458
34 754
30 280
21 522
Общо пасиви
3 340 442
2 328 025
2 140 376
1 291 051
823 274
Собствен капитал
28 867
156 476
88 602
98 127 (17)
76 302
Общо
3 369 309
2 484 501
2 228 978
1 389 179
899 576
Съотношение на разделяне, включително прехвърлянето на инвестиции в литовското дъщерно дружество, в AP Anlage & Privatbank AG и депозити в германския филиал (18)
64 %
36 %
За Parex banka - 2008 г.
44 %
(33)
Стратегията на Citadele banka за гарантиране на дългосрочна жизнеспособност се основава на изграждането на силни операции в балтийските страни, като се постави ударението върху Латвия при следните три сектори от дейността: корпоративно управление и управление на пазарите на дребно и на благосъстоянието (19). Дейността по управлението на благосъстоянието ще остане обаче основна за Citadele banka само ако банката бъде продадена до […]. Ако тази продажба не бъде реализирана, дейността по управлението на благосъстоянието ще бъде продадена отделно не по-късно от същата дата.
(34)
Citadele banka няма да се занимава с предоставяне на заеми в ОНД и затова портфейлът за ефективни заеми в ОНД се счита за неосновен. В този сектор няма да се предоставят повече заеми и съществуващият портфейл ще бъде продаден до […].
(35)
Присъствието на Parex banka в Литва и Естония е било значително по-ограничено, отколкото в Латвия. Citadele banka също планира да запази ограничено присъствие на тези пазари в бъдеще.
(36)
Относно двата депозитни клона в Швеция и Германия, прехвърлени на Citadele banka, Латвия обясни, че в резултат на масовото изтегляне на суми от банката значителен дял от балтийското финансиране на банката е бил изчерпан. Освен това при настоящото макроикономическо състояние на Латвия е трудно да бъде привлечено външно финансиране. Общите депозити на лицата, пребиваващи в балтийските държави, са значително по-малко от съответния портфейл за заеми, докато основните конкуренти на Parex banka получават финансиране от техните дружества майки, установени в други страни (главно в Швеция). Ето защо Citadele banka трябва да запази известна база за финансиране в други страни (Швеция и Германия).
(37)
Citadele banka възнамерява да отстрани проблемите, принудили Parex banka да поиска държавна помощ и да възвърне жизнеспособността си в дългосрочен план чрез следните ключови мерки:
(38)
Промяна на стила на ръководство и корпоративното управление. Преди национализацията процесите на вземане на решения в Parex banka са били съсредоточени в основните собственици. Citadele banka ще се придържа към приетото неотдавна подобрено корпоративно управление. Тя ще изпълни редица процедури на Управителния съвет и на Надзорния съвет, чиято цел е да се гарантират високи стандарти на корпоративно управление. Основните принципи на корпоративно управление на Citadele banka са: стриктно разделение между собственост и ръководство; гарантиране на правата на акционерите; откритост и прозрачност; отговорности и структура на съвета и насърчаване на етичното и отговорното вземане на решения.
(39)
Засилено управление на риска. Ръководството на Parex banka е преразгледало и засилило управлението и контрола на риска в банката на дружествено и оперативно равнище във всички основни категории риск (пазарни, кредитни и оперативни рискове). По-специално, контролът на кредитния риск в Citadele banka ще бъде значително преустроен, за да се замени досегашният подход на Parex banka, а именно предоставяне на обезпечени заеми при неизбежно несигурни оценявания, с оценки на базата на паричния поток на възможността на заемополучателя да обслужва дългове. Управлението на риска е съществен елемент на процеса на управление на Citadele banka. Управлението на риска в Citadele banka се контролира от независимо звено. Освен това Надзорният съвет на Citadele banka участва в надзора на управлението на риска и е избрал един от членовете си да отговаря за надзора на управлението на риска, вътрешния одит и съответствието. За Надзорния съвет се изготвят ежемесечни отчети за риска, които включват актуални данни за кредитния риск и съответствието в банката.
(40)
По-малки счетоводни баланси за основните сектори. Основната дейност на Citadele banka ще бъде в балтийските държави, а приоритетът на ръководството ще бъде да върне рентабилността на Citadele banka в този регион. Портфейлът за неосновни ефективни заеми в ОНД ще бъде прехвърлен на Citadele banka, но ще бъде продаден до […]. Като се съсредоточи отново върху основните си дейности и намали материално големината на активния си счетоводен баланс, Citadele banka ще стане устойчиво рентабилна.
(41)
Стабилизиране на състоянието на ликвидност. Стратегията на Citadele banka е да бъде разработен устойчив, нискорисков модел на финансиране, като се разчита по-малко на финансиране „на едро“, както и чрез удължаване на падежите и диверсификация на източниците на финансиране чрез увеличаване на дела на по-дългосрочните депозити на клиенти в базата за финансиране на Citadele banka. Депозитите в Citadele banka не подлежат на ограниченията за изтегляне, наложени от латвийския регулатор.
(42)
Връщане към рентабилност в основния сектор до 2011 г. Citadele banka възнамерява да намали административните разходи и разходите за персонал, както и други административни разходи. Административните разходи на Parex banka са били вече намалени с 39 % или с 32 млн. LVL за 2009 г. Съотношението между разходи и приходи на Citadele banka се очаква да се понижи дори още повече и през 2014 г. да бъде [между 35 и 55] %. Това понижаване ще се постигне чрез намаляване с […] на разходите за персонал, както и чрез преразглеждане на различни процедури в Citadele banka. С цел да понижи оперативните си разходи и да стане финансово стабилна, Citadele banka ще продължи стъпките, вече започнати от Parex banka, за преобразуване на структурата на разходите чрез оптимизиране на мрежата на клоновете […] и други мерки за икономия на разходите. Намаляването на разходите ще бъде допълнено с различни инициативи за увеличаване на приходите и акцентът ще се постави върху управлението на качеството, с цел да бъде подобрена възвръщаемостта на собствения капитал (наричана по-долу „ROE“).
(43)
Съгласно прогнозите, включени в окончателния план за преструктуриране, при базовия сценарий Citadele banka ще очаква да се върне към рентабилност още през 2011 г. и да подобрява непрекъснато резултатите си до 2015 г. През 2014 г. Citadele banka ще постигне стойност на ROE [между 18 и 28] %. Освен това в таблица 3 са показани основните показатели за финансова ефективност на Citadele banka за периода 2010-2014 г. Резултатите от мерките за преструктуриране, осъществени от управлението на банката, се виждат от основните съотношения за 2014 г. при съотношение между разходи и приходи от [между 35 и 55] % и ROE от [между 18 и 28] %. По-солидна структура на капитала се очаква при съотношение собствен капитал/общи активи от [между 8 и 14] % през 2015 г.
Таблица 3
Ключови показатели за финансова ефективност на Citadele banka при базовия сценарий за периода 2010-2014 г.
авг.-дек. 2010 г. пр.
2011 г. пр.
2012 г. пр.
2013 г. пр.
2014 г. пр.
Анализ на разходите
Оперативни разходи/общи приходи
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[35-55] %
Обезценяване/нетни заеми
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[1-3] %
Рентабилност
Нетни приходи (загуби) в млн. LVL
[Загуби]
[печалби]
[печалби]
[печалби]
[печалби]
ROE
[-] %
[…] %
[…] %
[…] %
[18-28] %
Счетоводен баланс
Общи активи (млн. LVL)
[…]
[…]
[…]
[…]
[1 400-1 650]
Депозити/общи активи
[..] %
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
Заеми/депозити на клиенти
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[50-80] %
Собствен капитал/общи активи
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[9-13] %
ККА
[10-14] %
[11-15] %
[12-16] %
[14-19] %
[16-20] %
(44)
При най-неблагоприятния сценарий се очаква Citadele banka да се върне към рентабилност през 2013 г. и да подобри допълнително резултатите си през 2014 г. През 2014 г. банката ще постигне стойност на ROE [ 0] % (20). Планът показва, че при най-неблагоприятния сценарий капиталните съотношения за Citadele banka и за цялата консолидирана група остават доста над минималните регулаторни изисквания. В таблица 4 са показани основните показатели за финансова ефективност на Citadele banka за периода 2010-2014 г. при най-неблагоприятния сценарий.
Таблица 4
Основни показатели за финансова ефективност на Citadele banka при най-неблагоприятния сценарий за периода 2010-2014 г.
авг.-дек. 2010 г. пр.
2011 г. пр.
2012 г. пр.
2013 г. пр.
2014 г. пр.
Анализ на разходите
Оперативни разходи/общи приходи
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[45-60] %
Рентабилност
Нетни приходи (загуби) в млн. LVL
[загуби]
[загуби]
[загуби]
[печалби]
[печалби]
ROE
-
[…] %
[ 0] %
Счетоводен баланс
Заеми/депозити на клиенти
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[40-60] %
ККА
[ 8] %
[ 8] %
[ 8] %
[ 8] %
[ 8] %
(45)
Според резултатите от стрес тестовете на Citadele banka (вж. таблица 5), извършени от Латвийската централна банка, до края на 2015 г. няма да е необходим допълнителен капитал за покриване на изискванията за минимален капитал при коефициентът на капиталова адекватност от [ 8 %].
Таблица 5
Резултати от стрес тестовете на Citadele banka
Нова банка
Основен сценарий
Необходими допълнителни провизии, млн. LVL
Необходим допълнителен капитал, млн. LVL
ККА, %
2010 г.
[…]
[…]
[…]
2011 г.
[…]
[…]
[…]
2012 г.
[…]
[…]
[…]
2013 г.
[…]
[…]
[…]
2014 г.
[…]
[…]
[…]
(46)
След разделянето Parex banka (включително нейните дъщерни дружества) ще бъде в […]. Тя ще продаде и ще ликвидира всички свои активи през периода 2010-2017 г. Главната задача на Parex banka ще бъде да възстанови максималната сума от активите, придобити от нея през целия период на съществуването ѝ, който за целите на прогнозата се приема за осем години. По този начин Parex banka ще избегне необходимостта от спешна продажба на портфейл или от реализиране на обезпечение под натиска на времето. Parex banka ще се съсредоточи върху работа с неефективни заеми, заедно с активи от вече иззети недвижими имоти. Следователно основните дейности на Parex banka са да осъществява процедурите по възстановяване на активите и след това да управлява и разпродава във възможно най-кратък срок и по редовен начин активите на разумни условия.
(47)
След разделянето нито Parex banka, нито нейните дъщерни дружества ще се заемат с нови икономически дейности, освен ако това не се наложи от основната ѝ задача да управлява прехвърлените активи и да ги продава. По-специално, Parex banka ще прекрати предоставянето на заеми. Тя може обаче да предоставя някои активи на отделни дъщерни дружества за управление (продажба).
(48)
Що се отнася до финансирането на лизинговите дружества в ОНД, Parex ще се опита да се освободи от тази дейност. Както бе посочено по-горе, не се предоставят нови заеми, в това число лизингови, и ако не се намерят купувачи, съществуващите лизингови портфейли се очаква да бъдат изцяло приключени до […]. Значителна част от лизинговите портфейли са […].
(49)
Тези мерки се очаква в своята съвкупност да доведат до приток на ликвидност в Parex banka, като по този начин тя ще започне да връща държавните депозити. Капиталът, инвестиран в банката, няма обаче да бъде възстановен от държавата, както показват финансовите прогнози.
(50)
В плана за преструктуриране се предвижда Parex banka да остане капиталово адекватна само до […].
(51)
Parex banka е страдала от продължително и масово изтегляне на депозити. В резултат депозитната база е сега значително по-малка, отколкото преди кризата. Предоставянето на заеми също е било чувствително ограничено поради липса на средства. Латвийските власти поемат задължението да ограничат кредитните и депозитните операции в съответните географски райони (вж. раздел 2.5 по-долу). Ограничените кредитни и депозитни операции няма да позволят по-голям ръст от [между 9 и 13] % на годишна основа спрямо намаленото вече присъствие на пазара.
(52)
В плана за преструктуриране се предвижда намаляване на стопанската дейност на Citadele banka спрямо тази на Parex banka преди кризата. Това намаляване ще се постигне отчасти чрез продажба на някои активи (ефективните заеми в ОНД и дейността по управлението на благосъстоянието, ако се продават отделно от Citadele banka). Освен това Латвия пое задължението да приватизира Citadele banka до 31 декември 2014 г.
(53)
В резултат на национализацията предишните мажоритарни акционери на Parex banka са били заличени (вж. съображение 13). Поради последвалата рекапитализация на Parex banka от държавата и ЕБВР е бил намален значително делът на миноритарните акционери (от предишните 15,2 % на 3,7 % към 7 юли 2010 г.).
2.4. МЕРКИТЕ ЗА ПОМОЩ ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ
(54)
От окончателния план за преструктуриране се вижда, че съществуващата помощ за оздравяване ще бъде продължена за целия период на преструктуриране и разделена между новосъздадената банка Citadele banka и Parex banka. Предвижда се известна допълнителна държавна помощ освен вече получената.
(55)
Предвижданата подкрепа за осигуряване на ликвидност под формата на държавни депозити в Citadele banka и Parex banka няма да надхвърли сумата от 1,5 млрд. LVL, която е била одобрена като максимална помощ за оздравяване под формата на подкрепа за ликвидността на Parex banka преди разделянето (21). При базовия и при най-неблагоприятния сценарий държавните депозити в Citadele banka ще бъдат изплатени до 2012 г. При най-благоприятния сценарий държавните депозити ще бъдат изцяло изплатени до 2011 г. Държавните депозити в Parex banka остават неуредени в края на периода на преструктуриране при базовия и при най-неблагоприятния сценарий. Неизплатените суми са между [0-100] млн. LVL (базов сценарий) и [100-200] млн. LVL (най-неблагоприятен сценарий). Изплащането може да стане по-рано в случай на продажба на бенефициери или на техните активи. Неуредените салда при различните сценарии са показани в таблица 6.
Таблица 6
Държавни мерки за ликвидност (неуредени салда в края на годината)
Citadele banka
(млн. LVL)
1.8.2010 г.
31.12.10 г.
31.12.11 г.
31.12.12 г.
31.12.13 г.
31.12.14 г.
Базов сценарий
131
143
36
0
-
-
Най-благоприятен сценарий
131
143
-
-
-
-
Най-неблагоприятен сценарий
131
143
36
0
-
-
Parex banka
(млн. LVL)
1.8.10
31.12.10
31.12.11
31.12.12
31.12.13
31.12.14
31.12.15
31.12.16
31.12.17
Базов сценарий
[400-550]
[400-550]
[400-550]
[250-400]
[250-400]
[150-400]
[150-400]
[100-250]
[0-100]
Най-благоприятен сценарий
[400-550]
[400-550]
[400-550]
[250-400]
[250-400]
[150-400]
[150-400]
[100-250]
0
Най-неблагоприятен сценарий
[400-550]
[400-550]
[400-550]
[250-400]
[250-400]
[150-400]
[150-400]
[100-250]
[100-200]
(56)
Възнаграждението за ликвидността е определено във второто решение за оздравяване въз основа на препоръките на Европейската централна банка от 20 октомври 2008 г. относно държавните гаранции за банков дълг. В съответствие с плана за преструктуриране цената за Citadele banka и Parex banka ще бъде определена като разходите за държавно финансиране (22) плюс 50 базови пункта допълнителна такса. Освен това за Citadele banka ще бъде въведена поощрителна премия - считано от април 2011 г., таксата ще бъде увеличавана с до 15 базови пункта всяко тримесечие като стимул за банката да се рефинансира на пазарите.
(57)
Прогнозните разходи за държавната подкрепа за осигуряване на ликвидност, съпоставени с тези за депозитите на клиенти в Citadele banka, са обобщени в таблица 7.
Таблица 7
Разходи за държавните депозити в Citadele banka, съпоставени с разходите за депозитите на клиенти
(%)
2010 пр.
2011 пр.
2012 пр.
2013 г. пр.
Разходи за осигуряване на ликвидност
9,6
5,4
6,5
7,9
Разходи за депозитите на клиенти
[…]
[…]
[…]
[…]
(58)
След разделянето съществуващите гаранции за синдикираните кредитори на Parex banka, одобрени съгласно първото и второто решение за оздравяване, ще останат в Parex banka заедно със синдикираните заеми. Планът за преструктуриране предвижда те да бъдат прекратени на 31 декември 2011 г., без да е необходимо правителството да предостави своята гаранция.
(59)
През март 2010 г. Parex banka е подписала споразумение с Европейската инвестиционна банка (наричана по-долу „ЕИБ“), която ще предостави кредитна линия до 100 млн. EUR за финансиране на малки и средни предприятия. Кредитната линия следва да бъде прехвърлена на Citadele banka. ЕИБ изисква държавна гаранция за това финансиране, докато Citadele banka продължава да бъде под инвестиционния рейтинг.
(60)
Citadele banka може също да се нуждае от допълнителна държавна гаранция или ликвидност на сума до 88 млн. LVL (126 млн. EUR) във връзка с неизплатените еврооблигации, които изтичат през май 2011 г.
(61)
Цената на държавните гаранции е одобрената във второто решение за оздравяване (23). Що се отнася до цената на евентуалните допълнителни държавни гаранции, включени в плана за преструктуриране, тя ще бъде определена въз основа на съществуващата държавна гаранция (1,048 %) плюс допълнителна такса от 12,5 процентни пункта, която ще бъде въвеждана и увеличавана с 12,5 процентни пункта в края на всяко тримесечие.
(62)
В плана за преструктуриране се предполага, че собственият капитал (първи ред), който е бил вече инжектиран в Parex banka през периода на оздравяване, ще остане в Parex banka.
(63)
В съответствие с плана за преструктуриране от държавата няма да се изисква допълнителен капитал, освен за:
а)
капитализация от 103 млн. LVL чрез конвертиране на държавни депозити в капитал в Citadele banka в момента на разделянето. Възнаграждението за този капитал ще бъде постигнато чрез продажбата на Citadele banka, която Латвия се е задължила да осъществи до края на 2014 г.;
б)
и капитализация чрез конверсия на някои от държавните депозити и лихва върху тези депозити в Parex banka през периода 2010-2013 г. до максималната сума от 210,7 млн. LVL при базовия сценарий и 218,7 млн. LVL при най-неблагоприятния сценарий. Предвижда се Parex banka да плаща […] % годишна лихва по капитализираните след разделянето държавни депозити до 31 декември 2013 г. Считано от 2014 г. капитализираните държавни депозити ще бъдат отнесени към отчета на приходите/разходите с […] %.
(64)
Съответните суми от капитала от първи ред, които се очаква да бъдат предоставени от държавата на Parex banka при различните сценарии, са показани в таблици 8 и 9.
Таблица 8
Прогнозна капитализация на държавните депозити в Parex banka
(млн. LVL)
31.7.10
31.12.10
31.12.11
31.12.12
31.12.13
31.12.14
31.12.15
31.12.16
31.12.17
Базов сценарий
-
-
[10-30]
[30-60]
[0-20]
-
-
-
-
Най-благоприятен сценарий
-
-
[10-30]
[30-60]
[0-20]
-
-
-
-
Най-неблагопри-ятен сценарий
-
-
[10-30]
[30-60]
[0-20]
-
-
-
-
Таблица 9
Отсрочена/капитализирана лихва на държавния трезор в Parex banka
(млн. LVL)
31.7.10
31.12.10
31.12.11
31.12.12
31.12.13
31.12.14
31.12.15
31.12.16
31.12.17
Базов сценарий
-
[0-10]
[20-40]
[20-40]
[20-40]
-
-
-
-
Най-благоприятен сценарий
-
[0-10]
[20-40]
[20-40]
[20-40]
-
-
-
-
Най-неблагопри-ятен сценарий
-
[0-10]
[20-40]
[20-40]
[20-40]
-
-
-
-
(65)
Латвия пое задължението максималната обща сума на капитала, предоставен на Parex banka, да не надхвърля 218,7 млн. LVL и да не предоставя пряко или косвено допълнителен капитал под каквато и да е форма на Parex banka след края на […].
(66)
Прогнозното изплащане на главницата на държавните депозити и на лихвите от Parex banka е показано в таблица 10.
Таблица 10
Прогнозно изплащане на главницата на държавните депозити и на лихвите от Parex banka
(млн. LVL)
Базов сценарий
Най-неблагоприятен сценарий
Изплащане на главницата на държавни депозити
[…]
[…]
Изплащане на лихвите по държавни депозити
[…]
[…]
Общо
[…]
[…]
(67)
Помощта за оздравяване под формата на подчинен заем (капитал от втори ред) ще бъде прехвърлена на Citadele banka. Възнаграждението беше определено във второто и третото решение за оздравяване (24) въз основа на препоръките на Европейската централна банка от 20 ноември 2008 г. за цените на инструментите за рекапитализация. Считано от декември 2009 г. фиксираният лихвен процент за подчинения заем е бил […] %, като след февруари 2010 г. той е бил увеличен на […] %.
(68)
Капитал от втори ред не е бил и няма да бъде предоставен на Parex banka от държавата при разделянето или след него.
(69)
Както е описано в съображения от 27 до 32, някои активи ще бъдат прехвърлени от Parex banka на Citadele banka, която ще продължи някои от дейностите на Parex banka, докато неосновните и неефективните активи ще останат в Parex banka. Що се отнася до стойността на активите, оставащи в Parex banka, консервативна оценка въз основа на най-неблагоприятния сценарий показва загуби за държавата от [200-400] млн. LVL и [50-300] млн. LVL при базовия сценарий. Загубите ще отговарят на около [20-50] % от балансовата стойност на активите (814 млн. LVL) при най-неблагоприятния сценарий и на около […] % при базовия сценарий. Ако се вземат предвид сумите на съставените резерви, спадът на номиналната стойност на активите ще бъде дори по-голям.
(70)
Съответните прогнози за неизплатени задължения и загубен държавен капитал след ликвидацията на активите в Parex banka са показани в таблица 11.
Таблица 11
Неизплатени задължения и загубен държавен капитал след ликвидацията на активите в Parex banka
(млн. LVL)
Базов сценарий
Неизплатени държавни депозити
[0-100]
Рекапитализация от държавата
[…]
Общо
[50-300]
Най-неблагоприятен сценарий
Неизплатени държавни депозити
[100-200]
Рекапитализация от държавата
[…]
Общо
[200-400]
2.5. ПОЕТИ ЗАДЪЛЖЕНИЯ ОТ ЛАТВИЯ
(71)
За да даде възможност на Комисията да определи помощта за преструктуриране на Citadele banka и Parex banka като съвместима с вътрешния пазар, на 3 септември 2010 г. Латвия представи „Поети задължения към Европейската комисия“ - документ, подписан от Латвия, Citadele banka и Parex banka и съдържащ поети задължения, имащи за цел да се гарантира пълното изпълнение на плана за преструктуриране и да се ограничат нарушенията на конкуренцията, произтичащи от помощта за преструктуриране (наричани по-долу „поетите задължения“). Основните поети задължения са описани по-долу.
2.5.1. ПОЕТИ ЗАДЪЛЖЕНИЯ ОТНОСНО CITADELE BANKA
(72)
Поето задължение за продажба на заеми в ОНД. Citadele banka трябва да продаде или да възложи продажбата на заемите в ОНД до […] на купувач и при условия и параметри на продажбата, одобрени от Комисията. За извършването на продажбата Citadele banka трябва да намери купувач и да сключи окончателно и обвързващо споразумение за покупко-продажба на заемите в ОНД не по-късно от […]. Ако Citadele banka не е сключила такова споразумение до тази дата, тя трябва да предостави на управителя по продажбата изключителен мандат за продажба на заемите в ОНД до […].
(73)
Поето задължение за продажба на дейността по управлението на благосъстоянието. Дейността по управлението на благосъстоянието трябва да бъде продадена до […] като действащо предприятие на купувач и параметри на продажбата, одобрени от Комисията. За тази цел не по-късно от […]:
а)
Латвия трябва да намери купувач и да сключи окончателно и обвързващо споразумение за покупко-продажба на 100 % от своя дял в Citadele banka, включително дейността по управлението на благосъстоянието, или
б)
Citadele banka трябва да намери купувач и да сключи окончателно и обвързващо споразумение за покупко-продажба на дейността по управлението на благосъстояние, отделно от останалата част на Citadele banka.
Ако дейността по управлението на благосъстоянието не бъде продадена заедно с Citadele banka или отделно от нея до […], Citadele banka трябва да предостави на управителя по продажбата изключителен мандат за продажба на дейността по управлението на благосъстояние отделно от останалата част на Citadele banka до […].
(74)
Запазване на жизнеспособността, пазарната реализируемост и конкурентоспособността. До приключване на продажбата на дейността по управлението на благосъстоянието Citadele banka трябва да запази икономическата жизнеспособност, пазарната реализируемост и конкурентоспособността на дейността по управлението на благосъстоянието в съответствие с добрата бизнес практика и да намали доколкото е възможно всеки риск от загуба на своя потенциал на конкурентоспособност.
(75)
Задължение за отделяне. До приключване на продажбата на дейността по управлението на благосъстоянието Citadele banka трябва да поддържа тази дейност отделно от стопанската дейност, която си запазва, и да гарантира, че ключовият персонал по дейността за управлението на благосъстоянието не участва по никакъв начин в която и да е от запазените дейности и обратно. Citadele banka трябва да назначи управител по отделянето, който да отговаря за контрола на управлението на дейността по управлението на благосъстоянието под надзора на контролиращия управител. Управителят по отделянето трябва да управлява дейността по управлението на благосъстоянието независимо и в интерес на тази дейност, с оглед да се гарантира нейната икономическа жизнеспособност, пазарна реализируемост и конкурентоспособност, както и независимостта ѝ от стопанската дейност, запазена от Citadele banka.
(76)
Поето задължение за продажба на Citadele banka. Латвия трябва да продаде или да възложи продажбата на Citadele banka до 31 декември 2015 г. на купувач и при параметри на продажбата, одобрени от Комисията. За извършването на продажбата Латвия трябва да намери купувач и да сключи окончателно и обвързващо споразумение за покупко-продажба на Citadele banka не по-късно от 31 декември 2014 г. За да изпълни това поето задължение, Латвия трябва да продаде всички дялове, които държи пряко или косвено (включително чрез публични предприятия) в Citadele banka. Ако Латвия не е сключила такова споразумение до 31 декември 2014 г., Латвия трябва да предостави на управителя по продажбата изключителен мандат за продажба на Citadele banka до 31 декември 2015 г.
(77)
Ограничения за нови заеми и депозити в балтийските държави. В Латвия, Литва и Естония Citadele banka и свързаните с нея предприятия трябва да ограничат:
а)
новото си брутно предоставяне на заеми като обем и пазарни дялове при предоставяне на заеми от общия кредитен портфейл за Citadele banka и AB „Citadele“ bankas (25); и
б)
своите салда на депозитите като обеми и пазарни дялове
до максимално допустимите суми, посочени в таблици от 12 до 17.
Латвийски пазар
Таблица 12
Ограничения на предоставянето на заеми в Латвия
2010 г.
2011 г.
2012 г.
2013 г.
2014 г.
2015 г.
Бруто предоставени нови заеми (млн. LVL)
[28-40]
[115-165]
[120-175]
[130-190]
[145-210]
[160-230]
Пазарен дял от основните заеми (без заемите в ОНД) като дял на кредитния портфейл от общо отпуснатите заеми в Латвия (%)
[ 5] %
[ 6] %
[ 6] %
[ 6] %
[ 7] %
[ 7] %
Бруто нови заеми в сектора на управление на капитала на частни лица (РСМ) (26) (млн. LVL)
[0-4]
[9-13]
[9.5-14]
[10-15]
[11-17]
[12.5-18]
Таблица 13
Ограничения на салдата на депозитите в Латвия
2010 г.
2011 г.
2012 г.
2013 г.
2014 г.
2015 г.
Основно салдо на депозитите (без депозити РСМ) (млн. LVL)
[550-790]
[600-860]
[660-950]
[720-1045]
[795-1150]
[875-1260]
Пазарен дял за основни депозити (%)
[ 7] %
[ 8] %
[ 8] %
[ 8] %
[ 8] %
[ 8] %
Салдо на депозитите РСМ (млн. LVL)
[340-490]
[405-585]
[375-540]
[410-590]
[440-630]
[475-685]
Пазарни дялове за депозити РСМ (%)
[ 5] %
[ 5] %
[ 5] %
[ 5] %
[ 5] %
[ 5] %
Литовски пазар
Таблица 14
Ограничения на отпускането на заеми в Литва
2010 г.
2011 г.
2012 г.
2013 г.
2014 г.
2015 г.
Бруто предоставени нови заеми (млн. LVL)
[19-27]
[36.5-53]
[40-58]
[44-63]
[48-70]
[53-76]
Пазарен дял като дял на кредитния портфейл от общо отпуснатите заеми в Литва (%)
[ 2.5] %
[ 2.5] %
[ 2.5] %
[ 3] %
[ 3] %
[ 3] %
Таблица 15
Ограничения на общите салда на депозитите в Литва
2010 г.
2011 г.
2012 г.
2013 г.
2014 г.
2015 г.
Общо салдо на депозитите (млн. LVL)
[115-170]
[130-185]
[140-205]
[155-225]
[170-245]
[190-270]
Пазарен дял (%)
[ 3] %
[ 3] %
[ 3] %
[ 4] %
[ 4] %
[ 4] %
Естонски пазар
Таблица 16
Ограничения на отпускането на заеми в Естония
2010 г.
2011 г.
2012 г.
2013 г.
2014 г.
2015 г.
Бруто предоставени нови заеми (млн. LVL)
[3.2-4.6]
[7-10]
[7.6-11]
[8-12]
[9-13]
[10-14]
Пазарен дял като дял на кредитния портфейл от общо отпуснатите заеми в Естония (%)
[ 1.5] %
[ 1.5] %
[ 1.5] %
[ 1.5] %
[ 1.5] %
[ 1.5] %
Таблица 17
Ограничения на общите салда на депозитите в Естония
2010 г.
2011 г.
2012 г.
2013 г.
2014 г.
2015 г.
Общо салдо на депозитите (млн. LVL)
[85-125]
[95-135]
[105-150]
[115-165]
[125-180]
[135-195]
Пазарен дял (%)
[ 1] %
[ 1.5] %
[ 2.5] %
[ 2.5] %
[ 2.5] %
[ 2.5] %
(78)
Ограничения на депозитите за германския и шведския филиал. Citadele banka трябва да ограничи салдата на депозитите си в германския и шведския филиал като обеми и като съответни дялове от пазара до максимално допустимите суми, посочени в таблици 18 и 19.
Таблица 18
Ограничения на общите салда на депозитите в германския филиал
2010 г.
2011 г.
2012 г.
2013 г.
2014 г.
2015 г.
Общо салдо на депозитите (млн. LVL)
[47-69]
[50-75]
[60-85]
[65-90]
[70-100]
[80-110]
Пазарен дял (%)
[ 0.5] %
[ 0.5] %
[ 0.5] %
[ 0.5] %
[ 0.5] %
[ 0.5] %
Таблица 19
Ограничения на общите салда на депозитите в шведския филиал
2010 г.
2011 г.
2012 г.
2013 г.
2014 г.
2015 г.
Общо салдо на депозитите (млн. LVL)
[35-50]
[40-55]
[40-60]
[45-70]
[50-75]
[55-80]
Пазарен дял (%)
[ 0.5] %
[ 0.5] %
[ 0.5] %
[ 0.5] %
[ 0.5] %
[ 0.5] %
(79)
Да не се увеличава броят на филиалите: Citadele banka няма да увеличава общия брой на филиалите. Това не пречи обаче на Citadele banka да премести някои от своите клонове.
(80)
Поетите задължения, посочени в съображения от 77 до 79, са в сила до пълното изплащане на държавната помощ под формата на мерки за ликвидност, предоставена от Латвия на Citadele banka, и до приключването на продажбата на Citadele banka, и поне до […]. Ако дейността по управлението на благосъстоянието се продаде отделно от останалата част на Citadele banka, ограниченията относно заемите и депозитите по РСМ (част от дейността по управлението на благосъстояние), посочени в съображение 77, престават да бъдат в сила след приключването на отделната продажба на дейността по управлението на благосъстоянието.
(81)
Възнаграждение във връзка с мярката за облекчение на активите: Citadele banka ще възнагради Латвия за облекчението на активите до размера на очакваните загуби за Латвия при най-неблагоприятния сценарий, представляващ сбор от очакваните загуби от мерките за ликвидност, предоставени от Латвия, в края на реализирането на активите ([100-200] млн. LVL), и очаквания общ капитал, който да бъде предоставен на Parex banka, считано от датата на прехвърлянето ([…] млн. LVL). Възнаграждението трябва да бъде под формата на разходи в отчета за приходите и разходите, т.е. преди установяването на годишния нетен приход. Това възнаграждение следва да се изплаща всяка година, през която коефициентът на капиталова адекватност на Citadele banka на индивидуална основа е не по-нисък от 12 %, а коефициентът на капиталова адекватност на групово равнище е не по-нисък от 8 %, при условие че съответната сума няма да породи загуби за Citadele banka през съответната година. Това поето задължение е в сила до приключването на продажбата на Citadele banka.
(82)
Забрана за придобиване. Citadele banka трябва да се въздържа от придобиване както на финансови, така и на нефинансови институции до пълното изплащане на държавната помощ под формата на мерки за ликвидност, предоставена от Латвия на Citadele banka, и до приключването на продажбата на Citadele banka.
(83)
Без нови заеми в ОНД. До приключване на продажбата на заемите в ОНД Citadele banka няма да предоставя нови заеми на клиенти от държави от ОНД и на клиенти, чиито крайни бенефициери са от държави от ОНД. На Citadele banka и свързаните с нея предприятия ще бъде разрешено да предоставят средства само ако формалният договор за заем е бил подписан преди датата на прехвърлянето. Citadele banka трябва да спре да изплаща допълнителни аванси по съществуващи заеми с изключение на случаите, когато това е необходимо, за да бъде запазена или увеличена вероятността на Citadele или на свързаните с нея предприятия да бъдат изплатени оставащите за погасяване заеми. Освен това тези аванси трябва да бъдат ограничени до не повече от 2 % от кредитния портфейл за предходната година.
2.5.2. ПОЕТИ ЗАДЪЛЖЕНИЯ ОТНОСНО PAREX BANKA
(84)
Без нови дейности. Parex banka и свързаните с нея предприятия няма да се включват в нови дейности, които не са необходими за нейната приоритетна задача да управлява активите и да ги продаде след това.
(85)
Parex banka и свързаните с нея предприятия трябва да спрат:
а)
да предоставят нови заеми на корпоративни или частни клиенти, в това число лизингови заеми. На Parex banka и свързаните с нея предприятия ще бъде разрешено да предоставят средства само ако формалният договор за заем е бил подписан преди датата на прехвърлянето или ако няма нови пари и заемът е направен за преструктуриране на заемане, свързано с активите за преструктуриране. Parex banka ще има възможност да предоставя нови заеми на свързаните с нея предприятия, за да управлява обезпечения със сменени права на собственост;
б)
да изплащат допълнителни аванси по съществуващи заеми с изключение на случаите, когато това е необходимо, за да бъде запазена или увеличена вероятността на Parex banka или на свързаните с нея предприятия да бъдат изплатени оставащите за погасяване заеми и когато е необходим допълнителен аванс за финансиране на ремонти и подобрения, които са от съществено значение за структурната цялост на застрахованата собственост. Освен това тези аванси трябва да бъдат ограничени до не повече от 5 % от кредитния портфейл за предходната година;
в)
да приемат нови депозити от населението.
(86)
Parex banka и свързаните с нея предприятия трябва да прекратят или да продадат всички лизингови дейности до […].
(87)
Максималната обща сума на капитала, предоставен пряко или косвено на Parex banka от Латвия под каквато и да е форма, няма да надхвърля 218,7 млн. LVL. Латвия няма да предоставя пряко или косвено допълнителен капитал под каквато и да било форма на Parex banka след […].
2.5.3. ДРУГИ ПОЕТИ ЗАДЪЛЖЕНИЯ
(88)
Забрана за дивиденти и купони. Citadele banka, Parex banka и свързаните с тях предприятия няма да изплащат на инвеститорите дивиденти или купони по съществуващите капиталови инструменти (в това число привилегировани акции, акции В и инструменти от първа и втора група, втори ред), нито ще упражняват права на кол опция по отношение на същите, освен ако не са задължени по закон да го правят. Това поето задължение не се прилага обаче към капитала, притежаван пряко или косвено от Латвия, и към капитала, притежаван от Citadele banka и Parex banka в свързаните с тях предприятия.
(89)
Да не се говори за държавна помощ в рекламите. Citadele banka и Parex banka няма да използват за рекламни цели предоставянето на държавна помощ, държавната собственост, нито каквито и да било конкурентни предимства, породени по какъвто и да е начин от тази помощ или собственост.
(90)
Поетите задължения, изложени в съображения 88 и 89, ще се прилагат към Citadele banka до пълното изплащане на държавната помощ под формата на мерки за ликвидност, предоставена от Латвия на Citadele banka, и до приключването на продажбата на Citadele banka.
(91)
Отделяне на Citadele banka от Parex banka: Citadele banka и Parex banka ще бъдат напълно отделени не по-късно от 1 август 2011 г., с изключение на някои информационнотехнологични дейности и управлението и администрирането на заемите в ОНД. За последната услуга ще се заплаща пазарна такса.
(92)
Доверители. Ще бъде назначен контролиращ доверител, който да изпълнява функциите, посочени в раздел F на поетите задължения.
(93)
Ако Латвия или Citadele banka, в зависимост от случая, не са сключили обвързващо споразумение за покупко-продажба един месец преди края на сроковете, посочени в съображения 72, 73 и 76, ще бъде назначен доверител по продажбата, който да изпълнява функциите, посочени в раздел F на поетите задължения.
(94)
Тези доверители ще бъдат независими от Citadele banka, Parex banka и Латвия, ще притежават необходимата квалификация за изпълнение на своите правомощия и няма да бъдат в конфликт на интереси, нито ще бъдат изложени на такъв.
(95)
Комисията ще има право да одобрява или да отхвърля предложените доверители, както и да одобрява предложените правомощия, като прави всякакви изменения, които счита необходими, за да могат доверителите да изпълняват своите задължения.
(96)
Доверителят (доверителите) ще поеме (поемат) възложените му (им) функции, за да се гарантира спазването на поетите задължения. Комисията може, по собствена инициатива или по искане на доверителя, на Латвия, на Citadele banka или на Parex banka, да дава всякакви нареждания или указания на управителя, за да се гарантира спазването на условията и задълженията, посочени в настоящото решение, и поетите задължения.
3. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ
(97)
Комисията откри официалната процедура по разследване на първоначалния план за преструктуриране, представен на 11 май 2009 г. по този случай, тъй като имаше, наред с други неща, съмнения дали първоначалният план за преструктуриране ще бъде в състояние да гарантира връщането на жизнеспособността в дългосрочен план на банката без продължаване на държавната подкрепа.
(98)
По-конкретно, не беше ясно как и кога Parex banka ще възстанови спазването на съответните регулаторни изисквания. В първоначалния план не се отчитаха адекватно и рисковите фактори (в това число рискът от заемополучателите извън ОИСР), посочени в доклада за дю дилиджънс, представен заедно с плана за преструктуриране. Освен това първоначалният план бе очевидно изготвен въз основа на доста оптимистични хипотези относно бъдещите условия на функциониране. Комисията имаше съмнения за това как банката ще успее да се справи с вдигането на ограниченията върху изтегляне на депозитите. Независимо от ограничената ликвидност първоначалният план изглеждаше изграден по стратегия на разширяваща се дейност за всички сектори на предоставянето на заеми и не предвиждаше мерки при отказ или значителен спад на по-рисковите дейности, като например отпускане на заеми на лица с голямо лично богатство в държавите от ОНД. Във връзка с прогнозното увеличаване на депозитните обеми и дейностите за привличане на депозити имаше съмнения дали този план е реалистичен и икономически ефективен. Освен това латвийските власти не бяха представили на този етап резултатите от стрес теста. Поради това в решението за откриване на процедурата Комисията прикани латвийските власти да преразгледат предложената обща бизнес стратегия за Parex banka.
(99)
Планът предвиждаше стратегия за разширяване на бизнеса, която разчиташе главно на агресивна ценова и маркетингова политика за връщане на загубените дялове от пазара, като се разчита на конкурентното предимство на банката, дължащо се на държавната помощ. Той обаче не включваше подходящи мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията.
(100)
Що се отнася до въпроса за споделяне на тежестта/собствения принос, първоначалният план не предлагаше ясна информация за цялата сума на необходимата държавна помощ и собствения принос на Parex banka. Комисията имаше съмнения дали първоначалният план е насочен така, че да ограничи държавната помощ до минимум. При всички сценарии, дори в края на периода на преструктуриране банката остава зависима от държавната подкрепа за осигуряване на ликвидност или от гаранциите. В този контекст Комисията трябваше освен това да разследва до каква степен нуждите от финансиране на Parex banka могат да бъдат намалени чрез поставяне на по-голямо ударение върху основните дейности и общо по-нататъшно намаление на големината на банката.
4. МНЕНИЯ ОТ ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
(101)
В предписаните срокове не бяха получени мнения от заинтересовани трети страни относно решението за откриване на процедурата.
5. МНЕНИЯ ОТ ЛАТВИЯ
(102)
В отговор на решението за откриване на процедурата латвийските власти представиха преразгледан план за преструктуриране от 4 септември 2009 г., в който си поставят за цел да разсеят някои от съмненията, изказани от Комисията, чрез изменение на стратегията за преструктуриране на Parex banka. Съдържанието на плана е описано в раздел 3.2. След окончателното решение за разделяне на Parex banka този план обаче бе заменен с окончателния план за преструктуриране, представен на 7 юли 2010 г.
6. ДРУГИ МНЕНИЯ
(103)
След изтичането на предписания срок Комисията получи писма от 15 юни и 13 юли 2010 г. от предишните мажоритарни акционери на Parex banka. Освен това Комисията получи писма от членове на латвийския парламент от 22 юни и 1 юли 2010 г. Основният въпрос, повдигнат в писмата от 15 юни и 13 юли 2010 г., се отнасяше до избора между „най-благоприятния“ и „най-неблагоприятния“ сценарий за преструктурирането на банката. В писмата от 22 юни и от 1 юли ударението бе поставено върху последиците, до които могат да доведат избраната стратегия за Parex banka и текущите законодателни инициативи, с оглед на латвийската правна система.
(104)
Комисията отбелязва, че там където е целесъобразно, е взела предвид проблемите, поставени в тези писма, при своята на оценка на окончателния план за преструктуриране, доколкото те са уместни и доколкото въпросът е от нейната компетенция.
7. ОЦЕНКА
7.1. НАЛИЧИЕ НА ПОМОЩ
(105)
Комисията трябва да прецени дали въпросните мерки представляват държавна помощ. В член 107, параграф 1 от ДФЕС се предвижда, че всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар.
(106)
Комисията отбелязва, че относно мерките за оздравяване под формата на гаранция, подкрепа за осигуряване на ликвидност и рекапитализация, предоставени на Parex banka, които се запазват след разделянето на Parex banka през етапа на преструктуриране, тя вече е установила в своето първо решение за оздравяване (27), че тези мерки представляват държавна помощ. Комисията няма основания да променя своята предишна оценка в това отношение. По същия начин, тъй като тези мерки облагодетелстват значителна част от икономическата дейност, осъществявана преди това от Parex banka, която е продължена от Citadele banka, те представляват държавна помощ и за Citadele banka.
(107)
Относно мерките за помощ, описани в съображения 63 и 69, Латвия ги изпълнява за преструктурирането на Parex banka, която е участвала и отчасти продължава да участва в трансгранични и международни дейности. Citadele banka, която поема икономическите дейности на Parex banka, също е и ще бъде активна на пазари, открити за международна конкуренция. Следователно всяко предимство от държавни ресурси ще повлияе на конкуренцията в банковия сектор и ще окаже въздействие върху търговията вътре в Съюза. Освен това въпросните мерки са селективни, тъй като облагодетелстват само Citadele banka и Parex banka, и са финансирани от държавни ресурси. При настоящите условия на финансова криза и с оглед на финансовите затруднения на Parex banka един инвеститор в условията на пазарна икономика не би предоставил такива мерки при съпоставими условия.
(108)
Освен това, що се отнася до мерките за капитализация, счита се, че един инвеститор в условията на пазарна икономика очаква възвращаемост, която да съответства на предполагаемия риск за разглежданите инвестиции. Това е особено вярно за Citadele banka, която към настоящия момент е без присъден рейтинг и е възникнала от банката със затруднения в процеса на преструктуриране.
(109)
Счита се, че прехвърлянето на активи от Parex banka в Citadele banka, извършено при най-благоприятния сценарий (вж. съображение 69), е мярка за облекчение на активите, тъй като новосъздадената банка (Citadele banka) е освободена от тежестта на възможни загуби от неосновните и неефективните активи, останали в Parex banka. Това облекчение на свой ред дава възможност на Citadele banka да избегне последващо изчерпване на своя капитал. Следователно въпросната мярка предоставя предимство на Citadele banka.
(110)
Мярката за облекчение на активите се финансира от ресурси на държавата, тъй като в съответствие с окончателния план за преструктуриране Латвия ще предостави капитал на Parex banka за сума до 218,7 млн. LVL до […], който, заедно с неизплатените депозити на сума [100-200] млн. LVL, не се очаква да бъде изплатен в края на прогнозния […] период (вж. таблица 11 по-горе).
(111)
С оглед на тези съображения се счита, че допълнителната рекапитализация по време на разделянето под формата на капиталова инжекция в Citadele banka от 103 млн. LVL и конверсията на държавните депозити и лихвите върху тези депозити в Parex banka при разделянето и след него (вж. по-горе съображение 63) и мярката за облекчение на активите (вж. по-горе съображение 69) също представляват държавна помощ съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС.
7.2 СЪВМЕСТИМОСТ НА ПОМОЩТА
7.2.1 ПРАВНО ОСНОВАНИЕ ЗА ОЦЕНКАТА НА СЪВМЕСТИМОСТТА
(112)
Член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС оправомощава Комисията да счита помощите съвместими с вътрешния пазар, ако те са предназначени за „преодоляването на сериозни затруднения в икономиката на държава-членка“. Както бе вече посочено в решението за откриване на процедурата, Комисията счита, че поради важното значение на Parex banka член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС може да бъде приложен в този случай и че помощите, за които е постъпило уведомление, могат да бъдат оценени на тази база.
(113)
Въз основа на трите съобщения (28), приети в условията на настоящата финансова криза, които бяха в сила към момента, когато настоящото решение бе взето, в решението за откриване на процедурата случаят бе подложен на предварителна оценка в съответствие с принципите на Насоките за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (29), като същевременно бяха взети предвид специфичните характеристики на кризата на финансовите пазари.
(114)
Въпреки че решението за откриване на процедурата се позоваваше на Насоките за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение, Комисията е пояснила в съображение 49 от Съобщението относно връщане на жизнеспособността и оценка на мерките за преструктуриране във финансовия сектор според правилата за държавна помощ в настоящата криза (наричано по-долу „съобщението за преструктуриране“) (30), че всяка помощ за финансови институции, за която тя е получила уведомление преди 31 декември 2010 г., ще бъде оценена като помощ за преструктуриране на банки съобразно съобщението за преструктуриране вместо по Насоките за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение.
(115)
Що се отнася до мярката за облекчение на активите, тя следва също да бъде оценена въз основа на Съобщението относно обработването на обезценените активи в банковия сектор на Общността (31) (наричано по-долу „съобщението за обезценените активи“).
(116)
В контекста на първото решение за оздравяване (и потвърдено по-късно inter alia в решението за откриване на процедурата) бе вече установено, че Parex banka е институция в затруднение и следователно е необходимо задълбочено преструктуриране на банката.
7.2.2. СЪОТВЕТСТВИЕ НА МЕРКИТЕ СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ЗА ОБЕЗЦЕНЕНИТЕ АКТИВИ
(117)
Както бе вече изтъкнато в съображения 109, 108 и 111, трансакцията по прехвърлянето на активите от Parex banka в Citadele banka може да бъде считана като мярка за облекчаване на активите. Държавата ще понесе значителен дял от загубите от неосновните и неефективните активи.
(118)
Специфичните условия, приложими към мерките за облекчаване на активите, са изложени в съобщението за обезценените активи. Съгласно раздел 5.2 от това съобщение мярката за облекчение на активите трябва да гарантира ex ante прозрачност и равностойно споделяне на тежестта, последвани от точното остойностяване на активите, които отговарят на условията, и справедливо възнаграждение на държавата, така че мярката за облекчение на активите да гарантира отговорността на акционерите и да не нарушава неоправдано конкуренцията.
(119)
Общо взето, когато този случай се отклонява от подобни трансакции (32), това става по положителен начин, тъй като Латвия няма да покрие всички загуби от обезценения портфейл. Вместо това покриването е гарантирано само до определена максимална сума и до степента, необходима, за да стане Parex banka капиталово адекватна до […]. При сценариите с разделяне на активите, когато се избере най-благоприятният начин, както е и в настоящия случай, тежестта на загубите от неосновните и неефективните активи се понася частично и от предишните мажоритарни акционери и заварените миноритарни акционери. На този начин се гледа положително от гледна точка на държавната помощ, тъй като той ограничава до известна степен необходимостта от пълно остойностяване на обезценените активи.
(120)
В съответствие със съобщението за обезценените активи трябва да бъдат оценени подходящата цена и възнаграждението. В настоящия случай е ясно, че балансовата стойност на активите, останали в Parex banka, е по-висока от тяхната пазарна стойност и следователно представлява държавна помощ за Citadele banka, както бе вече установено в съображения от 109 до 111.
(121)
В съответствие с точки 23 и 41 от съобщението за обезценените активи трансферната цена при мерките за продажба на активи трябва да се базира на тяхната основна икономическа стойност в дългосрочен план. При най-благоприятния сценарий добрата банка трябва следователно да покрива по принцип разликата между трансферната стойност и действителната икономическа стойност. Ако това не е възможно, за да се избегне техническа неплатежоспособност, тази разлика ще трябва да бъде възстановена например посредством механизъм за дължими възстановявания.
(122)
В настоящия случай и както бе вече установено в съображение 69, консервативен подход въз основа на най-неблагоприятния сценарий ще доведе до загуби за държавата от [между 100 и 400] млн. LVL; при базовия сценарий загубите за държавата ще бъдат […] млн. LVL. Като се има предвид, че повечето заеми са обезпечени, тези остойностявания на икономическата стойност на активите в дългосрочен план във финансовите прогнози не изглеждат прекалено оптимистични. Ако Citadele banka можеше да покрие напълно тези загуби, мярката щеше да бъде равностойна на прехвърляне на активите на действителната икономическа стойност.
(123)
Освен това в съответствие с раздел 5.2 от съобщението за обезценените активи Комисията счита, че Citadele banka трябва да изплати подходящо възнаграждение за облекчението на капитала, постигнато посредством мерките за обезценените активи.
(124)
Целта да се иска възнаграждение (включително, когато е приложимо, дължими възстановявания) е двойна: да се гарантира споделяне на тежестта и да се гарантират равнопоставени условия на конкуренция (т.е. да бъдат сведени до минимум нарушенията на конкуренцията).
(125)
С оглед на очакваните последици от облекчението на активите и прогнозния нетен доход (вж. таблици 3 и 4 по-горе) Комисията е на мнение, че Citadele banka няма да може да изплати необходимото възнаграждение (включително пълните дължими възстановявания) за облекчението на активите, като същевременно си връща жизнеспособността. Все пак прогнозният нетен доход би трябвало да ѝ даде възможност да изплати поне част от това възнаграждение, след като се върне към рентабилност и капиталовата ѝ основа стане адекватна.
(126)
Ето защо Комисията приветства задължението, поето от Латвия, по силата на което Citadele banka ще изплати възнаграждение на държавата за облекчението на активите до размера на очакваните загуби при най-неблагоприятния сценарий, равен на сумата от държавните депозити, изгубени в края на реализирането на активите ([между 100 и 200] млн. LVL) и държавните мерки за рекапитализация ([…] млн. LVL). Изплащането на възнаграждението ще стане под формата на разход в отчета за разходите и приходите, т.е. преди изчисляването на годишния нетен резултат, и следва да се изплаща всяка година, през която коефициентът на капиталова адекватност на Citadele banka е не по-нисък от 12 %, до сума, която няма да породи загуби за Citadele banka през съответната година. Това поето задължение е в сила до приключването на продажбата на Citadele banka (вж. съображение 81). Като цяло, Комисията счита, че този механизъм осигурява в максимално възможна степен принос на Citadele banka към разходите, произтичащи от […].
(127)
Тъй като обаче възнаграждението и дължимите възстановявания може да не достигнат равнището, предвидено в съобщението за обезценените активи, в точка 41 от съобщението за обезценените активи се изисква коренно преструктуриране. Преструктурирането трябва по-специално да включва значително ограничение на големината на банката в затруднено положение като компенсация за факта, че Citadele banka не поема изцяло загубите и не изплаща изцяло адекватно възнаграждение.
(128)
За да се установи дали преструктурирането е достатъчно, то трябва да бъде оценено според постигането на целите за възнаграждението и дължимите възстановявания, т.е. споделяне на тежестта и ограничаване на нарушенията на конкуренцията. Необходимо е по-специално да се установи дали е постигнато достатъчно споделяне на тежестта посредством други начини и дали нарушенията на конкуренцията са ограничени, като се провери пазарното положение и големината на Citadele banka. Тази оценка ще трябва да вземе предвид другите мерки за помощ, които са облагодетелствали Parex banka и Citadele banka, и е отразена в частта от настоящото решение, в която се анализира съответствието на мерките за помощ със съобщението за преструктуриране (вж. съображение 144 и следващите).
(129)
След разделянето Parex banka ще бъде отделена и организационно независима от Citadele banka, както се изисква в раздел 5.6 от съобщението за обезценените активи.
(130)
В заключение Комисията счита, че настоящият случай е в съответствие със съобщението за обезценените активи.
7.2.3. СЪОТВЕТСТВИЕ СЪГЛАСНО СЪОБЩЕНИЕТО ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ
(131)
В съобщението за преструктуриране се определят правилата за държавни помощи, приложими към преструктурирането на финансови институции при настоящата криза. За да бъде съвместимо с член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС, преструктурирането на финансова институция в условията на настоящата финансова криза трябва:
i)
да води до връщането на жизнеспособността на банката в дългосрочен план;
ii)
да включва достатъчен собствен принос от бенефициера (споделяне на тежестта);
iii)
да съдържа достатъчни мерки за ограничаване на нарушаването на конкуренцията.
(132)
Съгласно раздел 2 от съобщението за преструктуриране държавите-членки трябва да представят последователен, цялостен и подробен план за преструктуриране. В него следва да се посочва как възможно най-бързо банката ще възвърне жизнеспособността си в дългосрочен план без държавна помощ. В плана следва да се набележат причините за трудностите на банката и собствените ѝ слабости и да се очертае начинът, по който предложените мерки за преструктуриране решават присъщите на банката проблеми.
(133)
В съответствие с изискванията, изложени в точка 11 от съобщението за преструктуриране, окончателният план за преструктуриране, представен от Латвия, е последователен, цялостен и подробен. В него се предоставя подробна информация за бизнес модела, базови хипотези и съответни финансови прогнози. В съответствие с точка 10 от това съобщение в плана се набелязват също причините за трудностите, пред които е изправена Parex banka, по-специално изборът на неадекватна бизнес стратегия и някои високорискови решения (вж. раздел 2.1 и съображения от 38 до 42 от настоящото решение). Дейностите по преструктуриране, изложени в плана, са подходящо решение за отстраняване на слабостите на банката. По този начин причините за безпокойство във връзка с плана за преструктуриране, представен с първоначалното уведомление, които бяха изложени в решението за откриване на процедурата, се отстраняват в окончателния план за преструктуриране.
(134)
По-специално, що се отнася до насочеността на бизнес модела - една от главните причини за безпокойство в решението за откриване на процедурата - съгласно окончателния план за преструктуриране Citadele banka ще постави отново ударението върху традиционните банкови дейности в балтийските държави. Съответно Citadele banka ще се съсредоточи върху основните си дейности, като се оттегли от областите, които са утежнявали финансовите ѝ затруднения. По-специално, като положително развитие се отчита, че всички лизингови (включително на дъщерните дружества) и неефективни заеми в ОНД са останали в Parex banka. Що се отнася до ефективните заеми в ОНД, въпреки че бяха прехвърлени на Citadele banka, Латвия пое задължението те да бъдат продадени, като в никой случай няма да се предоставят нови заеми (вж. съображения 72 и 83). Освен това дейността по управлението на благосъстоянието ще бъде продадена или отделно от Citadele banka до […], или заедно със Citadele banka, ако се намери инвеститор за цялата банка до тази дата (вж. съображение 73 от настоящото решение).
(135)
В допълнение, както посочи Комисията в решението за откриване на процедурата, новата Citadele banka ще бъде много по-малка, отколкото е била Parex banka преди кризата. Тази по-малка големина се дължи по-специално на разделянето и на продажбите, които ще бъдат извършени. Агресивното разширяване на кредитния и депозитния пазар, предвидено в първоначалния план за преструктуриране, бе преразгледано в консервативен аспект и занижено в окончателния план за преструктуриране и ще бъде ограничено съгласно поетото от Латвия задължение (вж. съображения 77 и 78 от настоящото решение).
(136)
Дава се положителна оценка на промените в стила на управление (основни акционери и членове на съветите бяха вече подменени) и в корпоративното ръководство на Citadele banka, както и на засилването на управлението и контрола на риска. Parex banka е намалила вече административните разходи с 39 %. Очакваното съотношение между разходи и приходи на Citadele banka ще се намали до [между 35 и 55] % през 2014 г., главно благодарение на оптимизацията на мрежата на филиалите и разходите за персонал.
(137)
Съгласно изискванията, изложени в точки 12-15 от съобщението за преструктуриране, окончателният план за преструктуриране следва също да посочва как възможно най-бързо банката ще възвърне жизнеспособността си в дългосрочен план без продължаваща държавна помощ. По-специално, банката следва да бъде в състояние да създава адекватна възвръщаемост на собствения капитал, като същевременно покрива всички разходи за нормалните си дейности и спазва съответните регулаторни изисквания.
(138)
Първо, в плана за преструктуриране се предоставят подробни финансови данни и прогнози за периода 2006-2015 г., като се дава информация за приходите, разходите, обезценяванията, печалбите и капиталовата позиция на банката. Комисията счита, че предоставените прогнози при базовия сценарий се основават на разумни базови макроикономически хипотези (те са по-малко оптимистични от тези в икономическата прогноза на Европейската комисия от пролетта на 2010 г.).
(139)
Очаква се Citadele banka да генерира отново печалби през 2011 г. и да подобрява постоянно своите годишни резултати в течение на периода на преструктуриране. През 2014 г. се планира ROE да достигне равнище от [между 18 и 28] %, което изглежда достатъчна степен на възвращаемост при нормални пазарни условия в Латвия. Тази стойност ще бъде съпоставима с историческото равнище на ROE от 28 % през 2006 г. и от 20 % през 2007 г. Капиталовите съотношения за Citadele banka и за групата остават доста над минималните регулаторни изисквания. Като се има предвид стабилният бизнес модел на банката и досегашната дейност на Parex banka във връзка с нейните основни операции, въз основа на предоставената информация Комисията счита, че изложените прогнози са реални.
(140)
Второ, с оглед на резултатите от стрес тестовете, проведени от Централната банка (вж. съображение 45), Комисията счита, че Citadele banka е в състояние да понесе стресов сценарий, без да се нуждае от допълнителна помощ. Стресовият сценарий показва, че банката отговаря на регулаторните капиталови изисквания към нея. Освен това анализът на чувствителността, използван при стрес теста, показва, че една значително променена икономическа среда няма да застраши жизнеспособността на банката.
(141)
Трето, ограниченията върху изтегляне на депозитите няма да се прилагат за Citadele banka и всички други регулаторни изисквания ще бъдат изпълнени. Що се отнася до ограниченията върху изтегляне на депозитите, основната част от главните вложители са приели да задържат депозитите си в банката известно време след вдигането на ограниченията. Тези депозити са били ефективно прехвърлени на Citadele banka (както се вижда от таблица 2). Освен това Комисията приветства предложения нискорисков модел на финансиране, който разчита в по-голяма степен на дългосрочно финансиране и по този начин запълва съществуващата преди това разлика между матуритета на пасивите и активите.
(142)
Накрая, в плана се предвижда Citadele banka да изплати държавните мерки за ликвидност до 31 декември 2012 г. дори при най-неблагоприятния сценарий. Така предвиденото изплащане отстранява безпокойствата, изложени в съображение 80 от решението за откриване на процедурата, че банката ще продължи да разчита на държавна подкрепа за ликвидността след изтичането на периода на преструктуриране. Освен това Комисията отбелязва, че държавният капитал от 103 млн. LVL, вложен в Citadele banka в края на разделянето, ще бъде изплатен в съответствие със задължението, поето от Латвия във връзка с продажбата на Citadele banka, до 31 декември 2014 г. (вж. съображение 76).
(143)
С оглед на гореизложеното Комисията счита, че новият бизнес модел на Citadele banka е жизнеспособен и устойчив в дългосрочен план. Следователно преструктурираната банка ще бъде в състояние да се конкурира на пазара с помощта на собствените си предимства в съответствие с подходящите регулаторни изисквания и жизнеспособността ѝ няма да бъде застрашена дори в значително променяща се среда. Следователно Комисията е на мнение, че планът за преструктуриране на Parex banka изпълнява изискванията на съобщението за преструктуриране във връзка с възвръщането на жизнеспособността в дългосрочен план.
(144)
В раздел 3 от съобщението за преструктуриране се предвижда банките и техните акционери да допринесат за преструктурирането възможно най-много със собствените си ресурси, за да ограничат размера на помощта до минимум и да отстранят нарушенията на конкуренцията и моралния риск. Това изискване предполага банките да използват свои собствени ресурси за финансиране на преустройството, например чрез продажба на активи, докато акционерите следва да поемат загубите на банката, когато това е възможно. Съгласно точка 23 от плана за преструктуриране помощта за преструктуриране следва да бъде ограничена до покриване на разходите, необходими за възвръщане на жизнеспособността.
(145)
Окончателният план за преструктуриране, за разлика от първоначалния план, представен на 11 май 2009 г., има ясна насоченост, а стратегията за разширяване, първоначално предвиждана за Parex banka, се изоставя. Този целеви подход допринесе за ограничаване на необходимата помощ. В този контекст на предложените продажби на активи и редуцирането на счетоводния баланс на Citadele banka, както и на поставянето на Parex banka в […], се дава положителна оценка. По-специално, средствата от реализирането на активите ще финансират част от разходите за преструктуриране и ще ограничат необходимата помощ. Комисията подчертава, че латвийските власти са предоставили подробен график за планираните продажби на активи и са се задължили да назначат контролиращ доверител и доверител по продажбата, за да гарантират спазването на поетите задължения. Освен това във връзка с приноса към разходите за преструктуриране чрез вътрешни ресурси, генерирани от банката, Комисията отбелязва, че банката изпълнява сериозни мерки за съкращаване на разходите.
(146)
Счита се, че мерките, които са вече изпълнени, и тези, за които Латвия е поела задължение, гарантират, че се използват собствени ресурси и че притежателите на частния капитал на Parex banka дават адекватен принос за преструктурирането.
(147)
Тежестта за предишните мажоритарни акционери може да бъде доказана с факта, че Латвия е изкупила цялата им акционерна собственост в Parex banka на символичната цена от 2 LVL. Те са били заличени и поради това може да се приеме, че са понесли последиците от неуспеха на Parex banka. Освен отстраняването на предишните мажоритарни акционери акционерната собственост на миноритарните акционери е била значително намалена в резултат на рекапитализацията на банката от държавата и ЕБВР. Собствеността им е била намалена от предишното равнище от 15,2 % на настоящото равнище от 3,7 % и те ще останат в Parex banka след разделянето ([…]). Тези мерки служат като важен сигнал срещу моралния риск.
(148)
Освен това подчинените заеми от заварените акционери ще бъдат подчинени пасиви в Parex banka. Ликвидацията на активите на Parex banka при базовия сценарий не предвижда получаването на достатъчно средства за покриване на повече от общите пасиви на банката. Тъй като падежите на подчинените заеми са през периода 2015-2018 г. и държавата ще подкрепи само капитала на Parex banka […], като същевременно получава адекватно възнаграждение за държавните депозити, притежателите на подчинен дълг вероятно ще понесат загуби от инвестирания от тях капитал […].
(149)
Проблемът с моралния риск се решава от собствения принос на предишните притежатели на капитала в банката. Следователно планът за преструктуриране на Parex banka осигурява достатъчно споделяне на тежестта и собствен принос за преструктурирането. По този начин окончателният план за преструктуриране е в съответствие с раздел 3 от съобщението за преструктуриране.
(150)
В раздел 4 от съобщението за преструктуриране се изисква планът за преструктуриране да включва мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията и за осигуряване на конкурентоспособност на банковия сектор. Освен това тези мерки трябва да гарантират, че държавната помощ не се използва за финансиране на антиконкурентно поведение.
(151)
Комисията счита, че пакетът от мерки, съдържащ се в окончателния план за преструктуриране, представлява значително подобрение в сравнение с първоначалния план за преструктуриране, което отстранява съмненията по този въпрос, изказани в решението за откриване на процедурата. С оглед на значителните продажби и ограничения на пазара, както и на намаляването на размера на банката (вж. таблица 20), Комисията счита, че планът представлява подходящ пакет от мерки, който ще допринесе за запазване на равнопоставени условия на конкуренция и конкурентни пазари. Първоначалната стратегия на плана, за който е подадено уведомление, основана на разширяване на дейността, предизвика изразяване на съществени съмнения в решението за откриване на процедурата, но тя е променена и окончателният план за преструктуриране се основава на значително намаляване на големината на банката, изразена както чрез общата счетоводна стойност, така и чрез пазарните дялове на основните пазари.
Таблица 20
Намаляване на големината на Citadele banka и на присъствието ѝ на основните пазари
Активи на Citadele banka, отнесени към тези на Parex banka преди кризата
Citadele banka в края на периода на преструктуриране,
2014 г.
(вкл. постъпателния растеж)
Намаление на пазарния дял на основните кредитни пазари в края на преструктурирането
(вкл. постъпателния растеж)
Намаление на пазарния дял на депозитните (основна дейност и управление на благосъстоянието) пазари в края на преструктурирането (вкл. постъпателния растеж)
След разделянето: 44 %
(общите активи намалени с 1,9 млрд. EUR);
Ако се отчете продажбата на заемите в ОНД ([…] г.): [35-50] %
(общите активи намалени с [1,6-2,3] млрд. EUR)
[40-55] % (намалени с [1,9-2,3] млрд. EUR)
Предкризисен пазарен дял 11,7 % спрямо [ 7] % през 2014 г. (ограничен): присъствието на пазара намалено с [50-60] %
Предкризисен пазарен дял 20 % (33) спрямо [ 13] % (намаляващ до [ 10] % до 2015 г.): присъствието на пазара намалено с [55-65] %
(152)
Преструктурирането на банката включва съществено намаляване на присъствието на банката в основните пазарни сектори. Първо, в резултат на изпълнението на мерките за преструктуриране Citadele banka ще намали общите си активи с около 60 % и присъствието си на всички основни пазари с повече от 50 % спрямо Parex banka от периода преди кризата. Намаленото присъствие на банката на пазара, както и предвижданите продажби на активи ще освободят съответни пазарни сектори за конкурентите. Второ, както бе вече посочено в раздел 2.5, Citadele banka ще бъде продадена или от Латвия не по-късно от 31 декември 2014 г., или от доверител по продажбата до 31 декември 2015 г., а дейността по управлението на благосъстоянието ще бъде продадена до […] (в рамките на Citadele banka или отделно), с което на евентуално ощетените конкуренти ще се даде възможност да подадат оферти за тези дейности. Продажбата може да се счита като мярка за ограничаване на нарушенията на конкуренцията (34).
(153)
Мерките за ограничаване на нарушенията на конкуренцията са оценени като адекватни и поради сравнително ограничената абсолютна големина на банката в процес на преструктруриране (около 2,2 млрд. EUR). След края на преструктурирането ще останат само нейните основни дейности. Най-важната от тях ще бъде присъствието на Citadele banka в Латвия, чийто пазар е вече доста концентриран и доминиран от няколко чужди банки (35). Ограниченият пазарен дял на Citadele banka от около [4-7] % заеми и [7-10] % депозити (вж. съображение 77) може да се приеме като адекватно ограничаване на евентуални нарушения на конкуренцията, като се сравни с пазарния ѝ дял от 12 % от заемите и около 20 % от депозитите преди кризата.
(154)
Присъствието на банката на други географски пазари е слабо и ще бъде ограничено за по-нататъшно избягване на евентуални нарушения на конкуренцията, така че да не надхвърля пазарни дялове от [ 4] % на литовските кредитни и депозитни пазари, [ 1.5] % на естонския кредитен пазар, [ 2.5] % на естонския депозитен пазар и [ 0.5] % на шведските и германските депозитни пазари (вж. съображения 77 и 78). Ограниченията дават възможност за известен растеж на тези пазари поради необходимостта банката да диверсифицира своите източници на финансиране. При настоящото макроикономическо състояние на Латвия е трудно да бъде привлечено външно финансиране. Депозитите на постоянно пребиваващите в Латвия лица са значително по-малко от общия портфейл на заемите в тази държава-членка. Основните конкуренти на банката получават финансиране от своите дружества майки, установени извън страната. Ето защо се приема, че Citadele banka има нужда да запази известна база за финансиране извън страната (по един филиал в Швеция и Германия), за да диверсифицира своята база за финансиране. Поради слабото присъствие на банката на тези пазари и необходимостта от диверсифицирано финансиране за жизнеспособността на банката, Комисията счита, че приетите ограничения за тези пазари са адекватни.
(155)
Комисията освен това приветства забрана на държавна подкрепа за рекламата, която ще предотврати използването от Citadele banka на помощта за антиконкурентно пазарно поведение, и забрана за придобиване като допълнителна гаранция, че държавната помощ няма да бъде използвана за изкупване на конкурентите. Освен това Citadele banka няма да увеличи броя на клоновете.
(156)
След отделянето Parex banka и нейните дъщерни дружества ще бъдат реално […] извън периода на нейното съществуване, който се приема за равен на осем години. Този период се счита за достатъчен за приключване на процедурите по възстановяване на активите и на продажбата на активи, като се избегне необходимостта от спешна разпродажба.
(157)
Въпреки че Parex banka ще запази банковия си лиценз, нито тя, нито дъщерните ѝ дружества ще имат право да извършват нови дейности, освен необходимите за управлението и продажбата на придобитите активи. По-специално, Parex banka ще спре предоставянето на заеми и приемането на нови депозити от населението (вж. съображения 84 и 85). Освен това тя ще спира постепенно или ще продаде лизинговите си дейности до […].
(158)
Латвия пое задължението да ограничи строго допълнителния капитал по време ([…]) и размер (до 218,7 млн. LVL) (вж. по-горе съображение 87).
(159)
С оглед на гореизложеното се счита, че помощта за Parex banka (след разделянето) е ограничена до минимално необходимата за […] и следователно са избегнати неоправдани нарушения на конкуренцията.
(160)
Ето защо мащабът и характерът на мерките, по-специално значителното намаление на големината и на пазарното присъствие, в съчетание с продажбата по разумен график, предложен във връзка с Citadele banka и Parex banka, са достатъчни и адекватни за избягване на неоправдани нарушения на конкуренцията. Освен това дълбочината на преструктурирането, в съчетание с продажбата на Citadele banka, ще бъде достатъчна за компенсиране на евентуални нарушения на конкуренцията, които може да бъдат причинени от евентуално неадекватно възнаграждение и недостатъчни дължими възстановявания.
(161)
В точка 46 от съобщението за преструктуриране е изложено изискването, че за да се следи правилното прилагане на плана за преструктуриране, ще са необходими редовни подробни доклади от държавите-членки. В съответствие с това изискване латвийските власти поеха задължението да представят на Комисията на всеки шест месеца, считано от датата на настоящото решение, такива доклади за Citadele banka и Parex banka.
(162)
Латвия пое задължението да назначи контролиращ доверител, който ще следи за спазването на поетите задължения и ще представя доклади на Комисията.
(163)
Комисията констатира, че планът за преструктуриране на Parex banka, изложен в раздел 2 на настоящото решение, е съвместим с член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС и изпълнява изискванията на съобщението за преструктуриране по отношение на жизнеспособността, споделянето на тежестта и мерките за ограничаване на нарушенията на конкуренцията.
(164)
Латвийските власти се съгласиха настоящото решение да бъде прието по изключение на английски език,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Като взе предвид плана за преструктуриране и задълженията, поети от Република Латвия, помощта за преструктуриране, която Латвия привежда в действие за AS Parex banka и AS Citadele banka, се смята за съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква б) от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Член 2
Адресат на настоящото решение е Република Латвия.
Съставено в Брюксел на 15 септември 2010 година.
SKLEP KOMISIJE
z dne 15. septembra 2010
o državni pomoči C 26/09 (ex N 289/09), ki jo namerava izvajati Latvija za prestrukturiranje banke AS Parex
(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 6202)
(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)
(Besedilo velja za EGP)
(2011/364/EU)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,
ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,
po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenima določbama, (1)
ob upoštevanju naslednjega:
1. POSTOPEK
(1)
Latvija je 10. novembra 2008 Komisiji priglasila paket ukrepov v korist banke AS Parex banka (v nadaljnjem besedilu: banka Parex) za podporo stabilnosti finančnega sistema. Paket ukrepov je bil odobren 24. novembra 2008 (2) (v nadaljnjem besedilu: prva odločba o reševanju) z zavezo Latvije, da bo v šestih mesecih predložila načrt prestrukturiranja za banko Parex. Latvija je 26. januarja 2009 Komisijo obvestila o več spremembah ukrepov javne podpore za banko Parex. Te spremembe so bile odobrene 11. februarja 2009 (3) (v nadaljnjem besedilu: druga odločba o reševanju). Latvija je 29. marca 2009 Komisiji priglasila potrebo po nadaljnjih spremembah ukrepa dokapitalizacije. Te spremembe so bile odobrene z Odločbo Komisije z dne 11. maja 2009 (4) (v nadaljnjem besedilu: tretja odločba o reševanju).
(2)
Latvija je 11. maja 2009 priglasila načrt prestrukturiranja za banko Parex. Latvijskim organom je bila 5. junija 2009 poslana zahteva za informacije. Komisija se je 15. junija 2009 sestala z latvijskimi organi. Latvija je na zahtevo za informacije delno odgovorila z dopisom z dne 7. julija 2009.
(3)
Komisija je z dopisom z dne 29. julija 2009 Latvijo obvestila, da se je v zvezi z ukrepi pomoči za prestrukturiranje odločila začeti postopek na podlagi člena 108(2) PDEU (5) (v nadaljnjem besedilu: odločitev o začetku postopka).
(4)
Odločitev o začetku postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije z dne 6. oktobra 2009, zainteresirane strani pa so bile pozvane, naj v enem mesecu od datuma objave predložijo pripombe glede predlaganih ukrepov pomoči za prestrukturiranje. Komisija ni prejela pripomb zainteresiranih strani. Po izteku predpisanega roka pa je Komisija prejela dopisa z dne 15. junija in 13. julija 2010, ki sta ju poslala Valerijs Kargins in Viktors Krasovickis, nekdanja večinska delničarja banke Parex (v nadaljnjem besedilu: nekdanja večinska delničarja). Prejela je tudi dopisa poslancev latvijskega parlamenta z dne 22. junija in 1. julija 2010.
(5)
Latvijski organi so v dopisu z dne 12. avgusta 2009 zaprosili za podaljšanje roka za predložitev dodatnih informacij, določenega v odločitvi o začetku postopka, do 15. oktobra 2009. Kot odgovor na odločitev o sprožitvi postopka so 4. septembra 2009 predložili spremenjen načrt prestrukturiranja za banko Parex z dodatnimi informacijami. Spremenjeni načrt prestrukturiranja so dopolnili 22. septembra 2009 in predložili dodatne informacije. Komisija se je z latvijskimi organi sestala 11. in 17. septembra 2009.
(6)
Latvija je dodatne informacije in pojasnila predložila še 11. septembra, 6. in 26. oktobra, 9. in 23. decembra 2009, 19. februarja ter 2. marca 2010.
(7)
Latvija je 12. in 26. oktobra 2009 predložila informacije o morebitni spremembi strategije prestrukturiranja za banko Parex. Komisija se je 22. marca 2010 sestala z latvijskimi organi. Latvija je z dopisom z dne 31. marca 2010 predložila novo različico načrta prestrukturiranja za banko Parex z dne 31. marca 2010, ki je bil pozneje dopolnjen z dopisi z dne 14. maja ter 9., 12., 17. in 21. junija 2010.
(8)
Komisija je 10. maja 2010 zahtevala dodatne informacije. Latvija je odgovorila z dopisom z dne 7. julija 2010. Skupaj s tem dopisom je predložila tudi posodobljeno različico načrta prestrukturiranja z dne 31. marca 2010. Načrt prestrukturiranja je bil spremenjen še 18. in 27. avgusta 2010 (v nadaljnjem besedilu: končni načrt prestrukturiranja).
(9)
Latvija je z dopisi z dne 2., 18. in 27. avgusta ter 2. septembra 2010 predložila dodatne informacije o zavezah, ki naj bi jih sprejela. Komisija je 3. septembra 2010 prejela končni seznam zavez.
(10)
Latvijski organi so Komisijo 2. septembra 2010 obvestili, da se izjemoma strinjajo, da se ta sklep sprejme v angleškem jeziku.
2. OPIS
2.1 UPRAVIČENEC IN NJEGOVE TEŽAVE
(11)
Banka Parex je bila druga največja banka v Latviji s skupnimi sredstvi v višini 3,4 milijarde LVL (4,9 milijarde EUR) na dan 31. decembra 2008. Konec leta 2007, še pred krizo, je imela banka največji delež (18 %) na depozitnem trgu države in tretji največji delež (12 %) na njenem posojilnem trgu. (6) Posledično so jo latvijski organi obravnavali kot sistemsko pomembno za finančni sistem.
(12)
Banka Parex je neposredno ali prek specializiranih hčerinskih družb ponujala široko paleto bančnih proizvodov, vključno s posojili, storitvami plačilnih kartic, lizingom, upravljanjem premoženja in borznim posredništvom. Banka Parex je poleg bančnega poslovanja v Latviji upravljala tudi hčerinsko bančno družbo v Litvi in Švici (AP Anlage & Privatbank AG) ter poslovne enote v Estoniji, na Švedskem in v Nemčiji, panbaltiškega upravitelja premoženja in več lizinških družb, ki delujejo v Skupnosti neodvisnih držav (v nadaljnjem besedilu: SND).
(13)
Banka Parex je bila ustanovljena leta 1992 in je bila v večinski lasti dveh zasebnikov, ki sta imela pred posredovanjem države v lasti 84,83 % delniškega kapitala banke. Zaradi težav, ki so jo pestile, so jo deloma podržavili z odkupom celotnega lastništva nekdanjih večinskih delničarjev po simbolični skupni nakupni ceni v višini 2 LVL (približno 3 EUR). (7) Evropska banka za obnovo in razvoj (v nadaljnjem besedilu: EBOR) je aprila 2009 sklenila pogodbo o nakupu delnic, s katero bi pridobila 25 % delniškega kapitala in eno delnico banke Parex. (8)
(14)
Čeprav je bila banka Parex v preteklosti dobičkonosna institucija z močno bančno franšizo v Latviji, je uprava banke izbrala neustrezno poslovno strategijo in sprejela nekatere zelo tvegane odločitve ob močni konkurenci prodornejših hčerinskih družb tujih bank. Banka Parex je bila zlasti vedno bolj dejavna na trgih SND, pri čemer se je pretirano zanašala na visoke kratkoročne depozite nerezidentov. Finančna kriza je močno prizadela hitrorastoče trge, vključno z državami SND, in krožiti so začele govorice o zmožnosti banke Parex za refinanciranje sindiciranih posojil, dospelih februarja 2009. Zaradi spleta teh dogodkov se je zaupanje vlagateljev močno zmanjšalo zlasti pri tujih strankah, kar je izzvalo množično dvigovanje depozitov. Množično dvigovanje sredstev iz banke je doseglo vrh pri 100 milijonih EUR dnevnega odliva, zaustavilo pa ga ni niti delno podržavljenje banke. Posledično se je število depozitov znižalo za 36 % v primerjavi s koncem leta 2007, kar je povzročilo hudo likvidnostno krizo. Da bi preprečil nadaljnje odlivanje depozitov, je latvijski regulator, odbor za finance in kapitalske trge, uvedel omejitve dvigovanja sredstev.
(15)
Konsolidirane izgube so leta 2008 znašale 131 milijonov LVL (185 milijonov EUR) v primerjavi z dobičkom v višini 40 milijonov LVL (58 milijonov EUR) v letu 2007. Do konca leta 2008 je bil skupni lastniški kapital za 65 % nižji kot prejšnje leto in je znašal 77 milijonov LVL, kar gre večinoma pripisati višjim rezervacijam za izgube pri posojilih in izgubam v portfelju vrednostnih papirjev. Količnik kapitalske ustreznosti banke Parex na samostojni podlagi in na ravni skupine (9) je znašal samo 4,1 % oziroma 3,1 %. Banka Parex zato ni več mogla izpolnjevati regulativnih zahtev glede kapitalske ustreznosti.
2.2 ODOBRENI REŠEVALNI UKREPI
(16)
Banka Parex je za državno pomoč zaprosila v začetku novembra 2008. Latvija se je po njenem podržavljenju odločila izvesti reševalne ukrepe, s katerimi se je položaj banke Parex začasno stabiliziral. Evropska komisija je na splošno kot pomoč za reševanje odobrila: (i) likvidnostno posojilo v višini največ 1,5 milijarde LVL; (ii) državna poroštva za obstoječa sindicirana posojila v višini 775 milijonov EUR in nova posojila, namenjena refinanciranju sindiciranega posojila, v višini 275 milijonov EUR; ter (iii) ukrepe dokapitalizacije, na podlagi katerih bi lahko banka Parex med fazo reševanja dosegla količnik kapitalske ustreznosti 11 %. (10)
2.3 NAČRTI PRESTRUKTURIRANJA
2.3.1 PRVOTNI NAČRT PRESTRUKTURIRANJA
(17)
Latvija je 11. maja 2009 predložila načrt prestrukturiranja za banko Parex kot nadaljevanje prvih ukrepov dokapitalizacije (v nadaljnjem besedilu: prvotni načrt prestrukturiranja), katerega vsebina je bila podrobneje opisana v razdelku 2.4 odločitve o začetku postopka.
(18)
Načrt je vseboval analizo predhodnega poslovanja banke Parex, načrtovane ukrepe pomoči za prestrukturiranje, njeno prihodnjo poslovno strategijo in ukrepe za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja.
(19)
Načrt je zajemal obdobje 2009-2013. Poslovanje z gospodarskimi družbami, poslovanje s prebivalstvom in dejavnost upravljanja premoženja (11) naj bi bili prihodnji glavni segmenti banke Parex. V načrtu je bila predvidena izvedba nove strategije za banko Parex, ki naj bi postala vodilna panbaltiška banka. Vse „nebaltiške“ dejavnosti so se štele za sekundarne. Kljub vsemu je bila v načrtu izključena možnost njihove kratkoročne ali srednjeročne prodaje.
(20)
Predvidena poslovna strategija je vključevala privlačne cene in agresivno tržno strategijo, s katero bi spodbudili rast banke Parex in ponovno pridobili izgubljeni obseg depozitov. V skladu z načrtom naj bi bila banka Parex tudi po obdobju prestrukturiranja še naprej odvisna od likvidnostnih ukrepov države.
2.3.2 POPRAVLJENI NAČRT PRESTRUKTURIRANJA
(21)
Latvija je 4. septembra 2009 predložila spremenjen načrt prestrukturiranja, ki je bil dopolnjen 22. septembra 2009. Namen tega načrta je bil odpraviti dvome, ki jih je Komisija izrazila v odločitvi o začetku postopka.
(22)
Spremenjena strategija za banko Parex je temeljila tudi na izgradnji močne poslovne dejavnosti v baltskih državah z dejavnostjo poslovanja z gospodarskimi družbami in prebivalstvom ter upravljanja premoženja. V spremenjenem načrtu je bilo predvideno, da bo banka Parex do konca obdobja prestrukturiranja zmožna poplačati vse likvidnostne ukrepe države.
(23)
Spremenjeni načrt pa je v nasprotju s prvotnim načrtom prestrukturiranja vključeval znižanje bilančne vsote banke Parex z usmeritvijo na glavne segmente. Zlasti je bilo predvideno zmanjšanje posojilne dejavnosti banke Parex.
(24)
Dalje je bila v načrtu navedena možnost odcepitve sekundarnih dejavnosti. Ko je Latvija to strateško spremembo pozneje potrdila, je bilo treba sestaviti novo ustrezno različico načrta prestrukturiranja.
2.3.3 KONČNI NAČRT PRESTRUKTURIRANJA
(25)
Kot je razvidno iz končnega načrta prestrukturiranja, je glavni strateški cilj vrniti banko zasebnemu sektorju z njeno prodajo strateškemu vlagatelju, kar naj bi omogočilo razbremenitev financiranja s strani države, hkrati pa zagotovilo dolgoročno uspešno poslovanje banke. Latvija je že pritegnila EBOR kot močnega in uglednega zunanjega vlagatelja z zadostnimi finančnimi sredstvi in dolgoročno zavezo (glej uvodno izjavo (13)).
(26)
V končnem načrtu prestrukturiranja je predvidena razdelitev sredstev banke Parex med novoustanovljeno banko z imenom AS Citadele banka (v nadaljnjem besedilu: banka Citadele), tako imenovano „dobro banko“, ki se bo usmerila na tradicionalne bančne posle, in tako imenovano „slabo banko“ (banka Parex), […] (12).
(27)
Za ponovno vzpostavitev dolgoročno uspešnega poslovanja bo glavna dejavnost banke ločena od sekundarnih in nedonosnih sredstev. Predlagano prestrukturiranje temelji na scenariju izločitve zdrave dejavnosti podjetja, ki temelji na ustanovitvi banke s trdno kapitalsko osnovo pod latvijskim regulativnim nadzorom in usmerjenostjo na baltske države. Vsa sredstva glavne dejavnosti in nekatera sredstva sekundarne dejavnosti (zlasti donosna posojila SND) se iz banke Parex prenesejo na novoustanovljeno banko. Preostala sekundarna in nedonosna sredstva (posojila, vrednostni papirji in zasežene nepremičnine) bodo ostala v banki Parex, […].
(28)
V preglednici 1 sta prikazani strukturi bank Citadele in Parex po razcepitvi.
Preglednica 1
Lastniška struktura po razcepitvi
(29)
Latvija je že sprejela prve ukrepe za izvedbo scenarija izločitve zdrave dejavnosti podjetja. Nova banka, banka Citadele, je bila registrirana 30. junija 2010, večina sredstev pa je bila prenesena 1. avgusta 2010 (13). Načeloma naj bi bila popolna ločitev poslovanja bank Citadele in Parex dokončana v 12 mesecih po prenosu.
(30)
Posledično bodo naslednja sredstva in obveznosti prenesene z banke Parex na banko Citadele:
-
donosna posojila baltskim državam ([med 300 in 800] milijoni LVL);
-
donosna posojila SND ([med 50 in 350] milijoni LVL);
-
poslovne enote na Švedskem in v Nemčiji;
-
depoziti, povezani z dejavnostjo upravljanja premoženja.
(31)
V banki Parex bodo ostala naslednja sredstva in obveznosti:
-
nedonosna posojila baltskim državam ([med 200 in 800] milijoni LVL); (14)
-
posojila starim delničarjem ([…] milijonov LVL);
-
lizinške hčerinske družbe v SND;
-
nedonosna posojila SND ([med 50 in 350] milijoni LVL).
(32)
V preglednici 2 so prikazana sredstva, prenesena na banko Citadele, in sredstva, ki so ostala v banki Parex, ter znižanje bilančne vsote glede na stanje pred krizo, kot je bilo ocenjeno v končnem načrtu prestrukturiranja in spremenjeno 27. avgusta 2010:
Preglednica 2
Razdelitev sredstev med banki Citadele in Parex
(v tisočih LVL)
Banka Parex - 2008
Banka Parex - 2009
Banka Parex - 31.7.2010 (15)
Banka Citadele
Banka Parex po razcepitvi (16)
Sredstva
Denarna sredstva in depoziti pri centralnih bankah
79 154
136 769
131 693
119 783
30 876
Zneski, ki jih dolgujejo kreditne institucije
228 752
189 321
227 741
245 069
5 583
Posojila
1 744 871
1 429 466
1 355 831
748 457
627 471
Vrednostni papirji
941 293
405 800
356 439
224 735
130 936
Naložbe v hčerinske družbe
51 442
72 725
81 691
5 530
51 962
Druga sredstva
323 797
220 097
75 584
45 604
52 747
Sredstva skupaj
3 369 309
2 484 501
2 228 978
1 389 179
899 576
Obveznosti in lastniški kapital
Banka Latvije
587 183
140 449
-
-
-
Kreditne institucije
129 584
50 865
27 295
41 571
51 703
Sindikat
544 673
381 271
163 402
-
163 402
Državna zakladnica
676 398
622 048
692 454
131 000
458 454
Depoziti strank
1 225 488
911 318
1 006 202
928 686
75 314
Euroobveznica
88 712
87 489
113 136
109 244
-
Podrejeni (stari)
52 848
52 857
52 863
-
52 878
Podrejeni (država)
-
37 338
37 338
50 270
-
Podrejeni (EBOR)
-
12 932
12 932
Druge obveznosti
35 556
31 458
34 754
30 280
21 522
Obveznosti skupaj
3 340 442
2 328 025
2 140 376
1 291 051
823 274
Lastniški kapital
28 867
156 476
88 602
98 127 (17)
76 302
Skupaj
3 369 309
2 484 501
2 228 978
1 389 179
899 576
Razdelitveni količnik, vključno s prenosom naložb v litovsko hčerinsko družbo, v AP Anlage & Privatbank AG in depoziti pri nemški poslovni enoti (18)
64 %
36 %
Glede na banko Parex - 2008
44 %
(33)
Strategija banke Citadele za zagotovitev dolgoročno uspešnega poslovanja temelji na izgradnji močne poslovne dejavnosti v baltskih državah, ki bo prek treh glavnih segmentov usmerjena na Latvijo: dejavnost poslovanja z gospodarskimi družbami, dejavnost poslovanja s prebivalstvom in dejavnost upravljanja premoženja. (19) Vendar bo dejavnost upravljanja premoženja ostala glavna dejavnost banke Citadele samo, če bo banka prodana do […]. Če ne bo prodana, bo dejavnost upravljanja premoženja do istega datuma prodana ločeno.
(34)
Ker se banka Citadele ne bo ukvarjala s posojili SND, se portfelj donosnih posojil SND šteje za sekundarnega. Dodeljevanja novih posojil v tem segmentu ne bo, obstoječi portfelj pa bo prodan do […].
(35)
Prisotnost banke Parex v Litvi in Estoniji je bila precej bolj omejena kot v Latviji. Tudi banka Citadele namerava na teh trgih v prihodnje ohraniti omejeno prisotnost.
(36)
Latvija je glede obeh poslovnih enot, na Švedskem in v Nemčiji, ki sprejemata depozite in sta bili preneseni na banko Citadele, pojasnila, da je bil zaradi množičnega dvigovanja depozitov osiromašen precejšen delež baltiškega financiranja banke. Poleg tega je v sedanjih makroekonomskih razmerah v Latviji težko pritegniti zunanje financiranje. Skupni znesek depozitov rezidentov baltskih držav je precej nižji od njihovega posojilnega portfelja, medtem ko glavni konkurenti banke Parex prejemajo finančna sredstva od svojih matičnih družb s sedežem v drugih državah (večinoma na Švedskem). Banka Citadele mora zato nekaj financiranja obdržati v tujini (na Švedskem in v Nemčiji).
(37)
Banka Citadele namerava s spodnjimi ključnimi ukrepi odpraviti težave, zaradi katerih je morala banka Parex zaprositi za državno pomoč, in ponovno vzpostaviti dolgoročno uspešno poslovanje.
(38)
Sprememba načina vodenja in upravljanja družb: Pred podržavljenjem je bilo odločanje banke Parex v rokah glavnih lastnikov. Banka Citadele se bo držala pred kratkim sprejetega okrepljenega korporativnega upravljanja. Vzpostavila bo niz postopkov upravnega in nadzornega odbora, namenjenih zagotovitvi visokih standardov korporativnega upravljanja. Ključna načela korporativnega upravljanja banke Citadele so: stroga ločitev lastništva in upravljanja; zagotovitev pravic delničarjev; razkritje in preglednost; pristojnosti in sestava upravnega odbora ter spodbujanje etičnega in odgovornega odločanja.
(39)
Okrepljeno obvladovanje tveganja: Vodstvo banke Parex je pregledalo in okrepilo obvladovanje tveganja in nadzor v banki z vidika podjetja in poslovanja za vse glavne vrste tveganj (tržno, kreditno in operativno tveganje). Bistveno preoblikovan bo zlasti nadzor nad kreditnim tveganjem v banki Citadele, da se prejšnji pristop banke Parex, in sicer zavarovana posojila s po naravi negotovimi vrednotenji, zamenja z ocenami dolžnikove zmožnosti izpolnjevanja dolžniških obveznosti na podlagi denarnega toka. Obvladovanje tveganja je bistveni element upravljavskega procesa v banki Citadele. Obvladovanje tveganja v banki Citadele nadzoruje neodvisna enota. Pri nadzoru nad obvladovanjem tveganja sodeluje tudi nadzorni odbor banke Citadele, ki je enega od svojih članov pooblastil za nadzor nad obvladovanjem tveganja, notranjo revizijo in spremljanje skladnosti. Za nadzorni odbor se mesečno pripravijo poročila, ki vključujejo najnovejše informacije o kreditnem tveganju in skladnosti v banki.
(40)
Nižja bilančna vsota s poudarkom na ključnih segmentih: Glavna dejavnost banke Citadele bo v baltskih državah, vodstvo pa se bo osredotočilo na ponovno zagotovitev dobičkonosnosti banke Citadele v tej regiji. Sekundarni portfelj donosnih posojil SND bo prenesen na banko Citadele, vendar bo prodan do […]. Banka Citadele bo s ponovno usmeritvijo na svoje glavne dejavnosti in bistvenim znižanjem aktivnih postavk svoje bilance stanja trajnostno donosna.
(41)
Utrditev likvidnostnega položaja: Strategija banke Citadele je razviti trajnosten model financiranja z nizko stopnjo tveganja, in sicer z zmanjšanjem odvisnosti od financiranja podjetij, podaljšanjem profila zapadlosti in razširitvijo virov financiranja s povečanjem deleža dolgoročnejših depozitov strank pri financiranju banke Citadele. Za depozite pri banki Citadele ne veljajo omejitve dvigovanja, ki jih je naložil latvijski regulator.
(42)
Ponovna vzpostavitev dobičkonosnosti v glavnem segmentu do leta 2011: Banka Citadele načrtuje znižanje stroškov poslovanja in stroškov osebja ter drugih stroškov poslovanja. Stroški poslovanja banke Parex so se že znižali za 39 % ali 32 milijonov LVL v primerjavi z letom 2009. Razmerje med stroški in prihodki banke Citadele naj bi se po pričakovanjih še dodatno znižalo in naj bi leta 2014 znašalo [med 35 in 55] %. To znižanje bo doseženo z […] znižanjem stroškov osebja in s pregledom različnih postopkov v banki Citadele. Da bi banka Citadele znižala stroške poslovanja in dosegla finančno stabilnost, bo nadaljevala pot, ki jo je začrtala že banka Parex, in preoblikovala stroškovno strukturo z optimizacijo mreže poslovnih enot […] in drugimi varčevalnimi ukrepi. Zniževanje stroškov bo dopolnjeno z različnimi dejavnostmi povečevanja prihodkov, osredotočeno pa bo na upravljanje kakovosti sredstev z namenom povečati donosnost lastniškega kapitala.
(43)
Glede na napovedi, vključene v načrt prestrukturiranja, banka Citadele po osnovnem scenariju pričakuje ponovno vzpostavitev dobičkonosnosti že v letu 2011 in stalno izboljševanje rezultatov do leta 2015. V letu 2014 naj bi banka Citadele dosegla [med 18 in 28]-odstotno donosnost lastniškega kapitala. V preglednici 3 so prikazani glavni kazalniki finančne uspešnosti banke Citadele za obdobje 2010-2014. Učinki ukrepov prestrukturiranja, ki jih je izvedlo vodstvo banke, so vidni v ključnih kazalnikih za leto 2014, pri čemer razmerje med stroški in prihodki znaša [med 35 in 55] %, donosnost lastniškega kapitala pa [med 18 in 28] %. Trdnejša kapitalska struktura naj bi bila vzpostavljena z [med 8- in 14]-odstotnim razmerjem med lastniškim kapitalom in vsemi sredstvi v letu 2015.
Preglednica 3
Glavni kazalniki finančne uspešnosti banke Citadele po osnovnem scenariju za obdobje 2010-2014
Ocena za obdobje avg-dec 2010
Ocena za leto 2011
Ocena za leto 2012
Ocena za leto 2013
Ocena za leto 2014
Stroškovna analiza
Stroški poslovanja/prihodki skupaj
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[35-55] %
Oslabitve/neto posojila
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[1-3] %
Dobičkonosnost
Neto prihodki (izguba), v milijonih LVL
[izguba]
[dobiček]
[dobiček]
[dobiček]
[dobiček]
Donosnost lastniškega kapitala
[-] %
[…] %
[…] %
[…] %
[18-28] %
Bilanca stanja
Sredstva skupaj (v milijonih LVL)
[…]
[…]
[…]
[…]
[1 400-1 650]
Depoziti/sredstva skupaj
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
Posojila/depoziti strank
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[50-80] %
Lastniški kapital/sredstva skupaj
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[9-13] %
KOLIČNIK KAPITALSKE USTREZNOSTI
[10-14] %
[11-15] %
[12-16] %
[14-19] %
[16-20] %
(44)
Po najslabšem možnem scenariju se pričakuje, da bo banka Citadele vnovič donosna leta 2013 in svoje rezultate leta 2014 še izboljšala. Leta 2014 naj bi banka dosegla [ 0]-odstotno donosnost lastniškega kapitala. (20) Iz načrta je razvidno, da bi po najslabšem možnem scenariju kapitalski deleži banke Citadele in celotne konsolidirane skupine še vedno precej presegali minimalne regulativne zahteve. V preglednici 4 so prikazani glavni kazalniki finančne uspešnosti banke Citadele za obdobje 2010-2014 po najslabšem možnem scenariju.
Preglednica 4
Glavni kazalniki finančne uspešnosti banke Citadele po najslabšem možnem scenariju za obdobje 2010-2014
Ocena za obdobje avg-dec 2010
Ocena za leto 2011
Ocena za leto 2012
Ocena za leto 2013
Ocena za leto 2014
Stroškovna analiza
Stroški poslovanja/skupni prihodki
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[45-60] %
Dobičkonosnost
Neto prihodki (izguba), v milijonih LVL
[izguba]
[izguba]
[izguba]
[dobiček]
[dobiček]
Donosnost lastniškega kapitala
-
[…] %
[ 0] %
Bilanca stanja
Posojila/depoziti strank
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[40-60] %
Količnik kapitalske ustreznosti
[ 8] %
[ 8] %
[ 8] %
[ 8] %
[ 8] %
(45)
Glede na rezultate testiranja izjemnih situacij, ki ga je za banko Citadele (glej preglednico 5) izvedla centralna banka Latvije, za izpolnitev minimalnih kapitalskih zahtev do konca leta 2015 ob količniku kapitalske ustreznosti [ 8 %] ne bi bil potreben dodaten kapital.
Preglednica 5
Rezultati testiranja izjemnih situacij za banko Citadele
Nova banka
Osnovni scenarij
Potrebne dodatne rezervacije, v milijonih LVL
Potreben dodatni kapital, v milijonih LVL
Količnik kapitalske ustreznosti, v %
2010
[…]
[…]
[…]
2011
[…]
[…]
[…]
2012
[…]
[…]
[…]
2013
[…]
[…]
[…]
2014
[…]
[…]
[…]
(46)
Banka Parex (vključno z njenimi hčerinskimi družbami) bo po razcepitvi v […]. V obdobju 2010-2017 bo odprodala in likvidirala vsa svoja sredstva. Glavna naloga banke Parex bo povrniti kar največji znesek iz sredstev, dodeljenih med njeno življenjsko dobo, za katero se v napovedi predpostavlja, da naj bi trajala osem let. Banka Parex se bo tako izognila prisilni prodaji portfelja ali unovčenju zavarovanja pod časovnim pritiskom. Banka Parex se bo osredotočila na reprogramiranje nedonosnih posojil skupaj z zaseženim nepremičnim premoženjem. Glavne naloge banke Parex so zato izpeljati postopke za izterjavo sredstev ter nato upravljati in čim prej organizirano razprodati sredstva pod razumnimi pogoji.
(47)
Po razcepitvi niti banka Parex niti njene hčerinske družbe ne bodo izvajale novih gospodarskih dejavnosti, razen če bo to nujno za njeno glavno nalogo upravljanja prenesenih sredstev in njihove prodaje. Banka Parex bo zlasti prenehala z dajanjem novih posojil. Kljub temu lahko nekatera sredstva zaradi upravljanja (prodaje) razdeli med ločene hčerinske družbe.
(48)
Banka Parex bo poskušala prodati tudi lizinške družbe SND, ki jih je financirala. Kot je navedeno zgoraj, novega dajanja posojil, vključno z lizinškimi posli, ne bo in, če ne bo kupcev, naj bi se obstoječi portfelji lizinških poslov v celoti izčrpali do […]. Precejšen del portfeljev lizinških poslov so […].
(49)
Vsi ti ukrepi naj bi povzročili dotok likvidnostnih sredstev v banko Parex, s katerimi bo ta lahko začela vračati depozite države. Finančne napovedi pa kažejo, da država ne bo dobila nazaj v banko vloženega kapitala.
(50)
V načrtu prestrukturiranja je predvideno, da bo banka Parex ohranila kapitalsko ustreznost samo do […].
(51)
Banko Parex je prizadelo nenehno dvigovanje depozitov. Zato je sedanji obseg depozitov bistveno nižji kot pred krizo. Tudi posojilne dejavnosti so bile zaradi pomanjkanja finančnih sredstev bistveno omejene. Latvijski organi so se zavezali, da bodo v zadevnih geografskih segmentih omejili dejavnosti dajanja posojil in sprejemanja depozitov banke Citadele (glej razdelek 2.5 spodaj). Omejene dejavnosti dajanja posojil in sprejemanja depozitov bodo na letni osnovi omogočile največ [med 9 in 13]-odstotno povečanje že tako zmanjšane prisotnosti na trgu.
(52)
V načrtu prestrukturiranja je predvideno zmanjšanje obsega poslovnih dejavnosti banke Citadele v primerjavi z obsegom dejavnosti banke Parex pred krizo. To zmanjšanje bodo deloma dosegli z odprodajo nekaterih sredstev (donosnih posojil SND in dejavnosti upravljanja premoženja, če bodo prodani ločeno od banke Citadele). Poleg tega se je Latvija zavezala, da bo banko Citadele privatizirala do 31. decembra 2014.
(53)
Na podlagi podržavljenja sta bila nekdanja večinska delničarja banke Parex izločena (glej uvodno izjavo (13)). Ker sta država in EBOR banko Parex pozneje dokapitalizirali, se je delež manjšinskih delničarjev zmanjšal (s prejšnjih 15,2 % na 3,7 % na dan 7. julija 2010).
2.4 UKREPI POMOČI ZA PRESTRUKTURIRANJE
(54)
V končnem načrtu prestrukturiranja je navedeno, da bo veljavna pomoč za reševanje dodeljena tudi po obdobju prestrukturiranja in bo razdeljena med novoustanovljeno banko Citadele in banko Parex. Poleg že prejete pomoči je načrtovane tudi nekaj dodatne državne pomoči.
(55)
Načrtovana likvidnostna podpora v obliki depozitov države za banki Citadele in Parex ne bo presegla zneska 1,5 milijarde LVL, ki je bil odobren kot najvišja dovoljena pomoč za reševanje v obliki likvidnostne podpore za banko Parex pred razcepitvijo. (21) Po osnovnem in najslabšem možnem scenariju naj bi bili depoziti države v banki Citadele poplačani do leta 2012, po najboljšem možnem scenariju pa naj bi bili depoziti države v celoti poplačani do leta 2011. Depoziti države v banki Parex ob koncu obdobja prestrukturiranja po osnovnem in najslabšem možnem scenariju še vedno niso bili poplačani. Neplačani zneski znašajo od [0-100] milijonov LVL (osnovni scenarij) do [100-200] milijonov LVL (najslabši možni scenarij). Poplačilo bo lahko hitrejše v primeru prodaje upravičencev ali njihovih sredstev. Neporavnane obveznosti po različnih scenarijih so prikazane v preglednici 6.
Preglednica 6
Likvidnostni ukrepi države (neporavnane obveznosti ob koncu leta)
Banka Citadele
v milijonih LVL
1.8.10
31.12.10
31.12.11
31.12.12
31.12.13
31.12.14
Osnovni scenarij
131
143
36
0
-
-
Najboljši možni scenarij
131
143
-
-
-
-
Najslabši možni scenarij
131
143
36
0
-
-
Banka Parex
v milijonih LVL
1.8.10
31.12.10
31.12.11
31.12.12
31.12.13
31.12.14
31.12.15
31.12.16
31.12.17
Osnovni scenarij
[400-550]
[400-550]
[400-550]
[250-400]
[250-400]
[150-400]
[150-400]
[100-250]
[0-100]
Najboljši možni scenarij
[400-550]
[400-550]
[400-550]
[250-400]
[250-400]
[150-400]
[150-400]
[100-250]
0
Najslabši možni scenarij
[400-550]
[400-550]
[400-550]
[250-400]
[250-400]
[150-400]
[150-400]
[100-250]
[100-200]
(56)
Nadomestilo za likvidnostne ukrepe je bilo določeno v drugi odločbi o reševanju, in sicer na podlagi Priporočila Evropske centralne banke z dne 20. oktobra 2008 o državnih poroštvih za bančne dolgove. Kot je razvidno iz načrta prestrukturiranja, bo določanje cen za banki Citadele in Parex temeljilo na stroških financiranja države (22) in 50 bazičnih točkah dodatne provizije. Poleg tega bo za banko Citadele uvedena spodbujevalna provizija - od aprila 2011 se bo provizija vsako četrtletje povečala za največ 15 bazičnih točk v spodbudo, da se banka refinancira na trgih.
(57)
Napovedani stroški likvidnostne podpore države v primerjavi s stroški depozitov strank v banki Citadele so prikazani v preglednici 7.
Preglednica 7
Stroški depozitov države v banki Citadele v primerjavi s stroški depozitov strank
v %
Ocena za leto 2010
Ocena za leto 2011
Ocena za leto 2012
Ocena za leto 2013
Stroški likvidnostne podpore
9,6 %
5,4 %
6,5 %
7,9 %
Stroški depozitov strank
[…]
[…]
[…]
[…]
(58)
Po razcepitvi bodo obstoječa poroštva za sindicirane posojilodajalce banke Parex, kot so bila odobrena v prvi in drugi odločbi o reševanju, skupaj s sindiciranimi posojili ostala v banki Parex. V načrtu prestrukturiranja je predvideno, da bodo prenehala najpozneje 31. decembra 2011, ne da bi morala država uveljaviti poroštvo.
(59)
Banka Parex je marca 2010 podpisala sporazum z Evropsko investicijsko banko (v nadaljnjem besedilu: EIB) za zagotovitev kreditne linije v višini do 100 milijonov EUR, ki naj bi se uporabila za financiranje malih in srednje velikih podjetij. Kreditna linija naj bi se prenesla na banko Citadele. EIB za to financiranje zahteva državno poroštvo, dokler bo banka Citadele ostala pod naložbenim razredom.
(60)
Banka Citadele bo morda potrebovala tudi dodatna državna poroštva ali likvidnostna sredstva v višini do 88 milijonov LVL (126 milijonov EUR) za neodkupljene euroobveznice, ki zapadejo maja 2011.
(61)
Za državna poroštva velja določitev cen, odobrena v drugi odločbi o reševanju. (23) Določitev cen morebitnih dodatnih državnih poroštev, vključenih v načrt prestrukturiranja, bo temeljila na obstoječem državnem poroštvu (1,048 %) skupaj s stopnjujočo se dodatno provizijo v višini 12,5 bazičnih točk, ki bo uvedena in bo konec vsakega četrtletja zvišana za 12,5 bazičnih točk.
(62)
V načrtu prestrukturiranja je predvideno, da bo lastniški kapital (prvega reda), ki je bil vložen v banko Parex v obdobju reševanja, ostal v banki Parex.
(63)
Glede na načrt prestrukturiranja dodaten kapital države ne bo potreben, razen za:
a.
kapitalizacijo v višini 103 milijone EUR s pretvorbo depozitov države v lastniški kapital banke Citadele ob razcepitvi. Nadomestilo za ta kapital je treba zagotoviti s prodajo banke Citadele, ki naj bi jo Latvija izvedla do konca leta 2014;
b.
in kapitalizacijo s pretvorbo nekaterih depozitov države in obresti od teh depozitov v banki Parex v obdobju 2010-2013 v višini največ 210,7 milijona LVL po osnovnem scenariju in 218,7 milijona LVL po najslabšem možnem scenariju. Banka Parex naj bi vsako leto plačala […]-odstotne obresti za depozite države, kapitalizirane po razcepitvi, do 31. decembra 2013. Od leta 2014 bodo kapitalizirani depoziti države obračunani kot odhodek v izkazu poslovnega izida v višini […] %.
(64)
Posamezni zneski kapitala prvega reda, ki naj bi ga država zagotovila banki Parex po različnih scenarijih, so prikazani v preglednicah 8 in 9.
Preglednica 8
Načrtovana kapitalizacija depozitov države v banki Parex
v milijonih LVL
31.7.10
31.12.10
31.12.11
31.12.12
31.12.13
31.12.14
31.12.15
31.12.16
31.12.17
Osnovni scenarij
-
-
[10-30]
[30-60]
[0-20]
-
-
-
-
Najboljši možni scenarij
-
-
[10-30]
[30-60]
[0-20]
-
-
-
-
Najslabši možni scenarij
-
-
[10-30]
[30-60]
[0-20]
-
-
-
-
Preglednica 9
Odložene/kapitalizirane obresti za sredstva državne zakladnice v banki Parex
v milijonih LVL
31.7.10
31.12.10
31.12.11
31.12.12
31.12.13
31.12.14
31.12.15
31.12.16
31.12.17
Osnovni scenarij
-
[0-10]
[20-40]
[20-40]
[20-40]
-
-
-
-
Najboljši možni scenarij
-
[0-10]
[20-40]
[20-40]
[20-40]
-
-
-
-
Najslabši možni scenarij
-
[0-10]
[20-40]
[20-40]
[20-40]
-
-
-
-
(65)
Latvija se je zavezala, da najvišji skupni znesek kapitala, dodeljenega banki Parex, ne bo presegel 218,7 milijona LVL in da po koncu […] banki Parex neposredno ali posredno ne bo zagotovila dodatnega kapitala v nobeni obliki.
(66)
Načrtovano poplačilo glavnice depozitov države in obresti s strani banke Parex je prikazano v preglednici 10.
Preglednica 10
Načrtovano poplačilo glavnice depozitov države in obresti s strani banke Parex
v milijonih LVL
Osnovni scenarij
Najslabši možni scenarij
Poplačilo glavnice depozita države
[…]
[…]
Poplačilo obresti od depozita države
[…]
[…]
Skupaj
[…]
[…]
(67)
Pomoč za reševanje v obliki podrejenega posojila (kapital drugega reda) bo prenesena na banko Citadele. Nadomestilo je bilo določeno v drugi in tretji odločbi o reševanju, (24) in sicer na podlagi Priporočil Evropske centralne banke z dne 20. novembra 2008 o določanju cene za rekapitalizacijo. Od decembra 2009 je fiksna obrestna mera za podrejena posojila znašala […] %, po februarju 2010 pa se je zvišala na […] %.
(68)
Država banki Parex ob ali po razcepitvi ni oziroma ne bo zagotovila kapitala drugega reda.
(69)
Kot je opisano v uvodnih izjavah (27)-(32), bodo nekatera sredstva z banke Parex prenesena na banko Citadele, ki bo nadaljevala nekatere dejavnosti banke Parex, medtem ko bodo sekundarna in nedonosna sredstva ostala v banki Parex. Za sredstva, ki bodo ostala v banki Parex, bi država po zadržanih ocenah na podlagi najslabšega možnega scenarija utrpela izgubo v višini [200-400] milijonov LVL in [50-300] milijonov LVL po osnovnem scenariju. Izgube bi znašale približno [20-50] % knjigovodske vrednosti sredstev (v višini 814 milijonov LVL) po najslabšem možnem scenariju in približno […] % po osnovnem scenariju. Po podatkih o rezervacijah bi bilo znižanje nominalne vrednosti sredstev še večje.
(70)
Posamezne ocene neporavnanih obveznosti in izgubljenega državnega kapitala po likvidaciji sredstev v banki Parex so prikazane v preglednici 11.
Preglednica 11
Neporavnane obveznosti in izgubljen državni kapital po likvidaciji sredstev v banki Parex
v milijonih LVL
Osnovni scenarij
Nepoplačani depozit države
[0-100]
Dokapitalizacija s strani države
[…]
Skupaj
[50-300]
Najslabši možni scenarij
Nepoplačani depozit države
[100-200]
Dokapitalizacija s strani države
[…]
Skupaj
[200-400]
2.5 ZAVEZE LATVIJE
(71)
Da bi Komisija ugotovila, ali je pomoč za prestrukturiranje bankama Citadele in Parex združljiva z notranjim trgom, je Latvija 3. septembra 2010 predložila dokument „Zaveze Evropski komisiji“, ki so ga podpisale Latvija ter banki Citadele in Parex, vsebuje pa zaveze za zagotovitev popolnega izvajanja načrta prestrukturiranja in omejitev izkrivljanja konkurence, ki bi bilo posledica pomoči za prestrukturiranje (v nadaljnjem besedilu: zaveze). Glavne zaveze so opisane spodaj.
2.5.1 ZAVEZE V ZVEZI Z BANKO CITADELE
(72)
Zaveza o odprodaji posojil SND. Banka Citadele bo odprodala ali poskrbela za odprodajo posojil SND kupcu do […] in pod prodajnimi pogoji, ki jih bo odobrila Komisija. Za izvedbo odprodaje bo banka Citadele poiskala kupca in sklenila dokončno zavezujočo kupoprodajno pogodbo za prodajo posojil SND najpozneje do […]. Če banka Citadele do tega datuma ne bo sklenila take pogodbe, bo upravitelju odprodaje podelila izključno pooblastilo za prodajo posojil SND do […].
(73)
Zaveza o odprodaji dejavnosti upravljanja premoženja. Dejavnost upravljanja premoženja bo do […] kupcu odprodana kot delujoče podjetje in pod pogoji, ki jih bo odobrila Komisija. Zato mora najpozneje do […]:
(a)
Latvija poiskati kupca in skleniti dokončno zavezujočo kupoprodajno pogodbo za prodajo svojega 100-odstotnega deleža v banki Citadele, vključno z dejavnostjo upravljanja premoženja, oziroma
(b)
banka Citadele poiskati kupca in skleniti dokončno zavezujočo kupoprodajno pogodbo za prodajo dejavnosti upravljanja premoženja ločeno od preostalega dela banke Citadele.
Če dejavnost upravljanja premoženja ne bo odprodana skupaj z banko Citadele ali ločeno do […], bo banka Citadele upravitelju odprodaje podelila izključno pooblastilo za prodajo dejavnosti upravljanja premoženja ločeno od preostalega dela banke Citadele do […].
(74)
Ohranitev uspešnega poslovanja, tržnosti in konkurenčnosti. Banka Citadele bo do dokončne prodaje dejavnosti upravljanja premoženja ohranila gospodarsko uspešnost poslovanja, tržnost in konkurenčnost dejavnosti upravljanja premoženja v skladu z dobro poslovno prakso in bo čim bolj zmanjšala tveganja za izgubo svojega konkurenčnega potenciala.
(75)
Obveznost ločenega upravljanja. Banka Citadele bo dejavnost upravljanja premoženja do njene dokončne prodaje upravljala ločeno od dejavnosti, ki jih bo obdržala, in zagotovila, da ključno osebje iz dejavnosti upravljanja premoženja ne bo vključeno v nobeno od obdržanih dejavnosti in obratno. Banka Citadele bo imenovala skrbnika za ločeno upravljanje, ki bo pod nadzorom skrbnika za spremljanje odgovoren za nadzor nad vodenjem dejavnosti upravljanja premoženja. Skrbnik za ločeno upravljanje bo dejavnost upravljanja premoženja upravljal ločeno in v najboljšem interesu dejavnosti, da bi zagotovil njeno nadaljnjo gospodarsko uspešnost, tržnost in konkurenčnost ter njeno neodvisnost od dejavnosti, ki jih bo obdržala banka Citadele.
(76)
Zaveza o prodaji banke Citadele. Latvija bo odprodala ali poskrbela za odprodajo banke Citadele kupcu do 31. decembra 2015 in pod prodajnimi pogoji, ki jih bo odobrila Komisija. Latvija bo za izvedbo odprodaje poiskala kupca in sklenila dokončno zavezujočo kupoprodajno pogodbo za prodajo banke Citadele najpozneje do 31. decembra 2014. Latvija mora za uresničitev te zaveze prodati vse neposredne in posredne deleže (vključno prek javnih podjetij) v banki Citadele. Če Latvija do 31. decembra 2014 ne bo sklenila take pogodbe, bo skrbniku za odprodajo podelila izključno pooblastilo za prodajo banke Citadele do 31. decembra 2015.
(77)
Omejevanje dejavnosti novih posojil in depozitov v baltskih državah. Banka Citadele in njena povezana podjetja v Latviji, Litvi in Estoniji bodo:
(a)
obseg svojih novih bruto posojil in tržne deleže pri posojilih glede na celotni posojilni portfelj za banko Citadele in banko AB „Citadele“ (25); ter
(b)
svoje stanje depozitov v smislu obsega in tržnih deležev;
omejili na najvišje dovoljene zneske iz preglednic 12-17.
Latvijski trg
Preglednica 12
Omejevanje posojil v Latviji
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Bruto nova posojila v okviru glavne dejavnosti (v milijonih LVL)
[28-40]
[115-165]
[120-175]
[130-190]
[145-210]
[160-230]
Tržni delež posojil v okviru glavne dejavnosti (brez posojil SND) kot delež posojilnega portfelja med vsemi posojili v Latviji (v %)
[ 5] %
[ 6] %
[ 6] %
[ 6] %
[ 7] %
[ 7] %
Bruto nova posojila v sektorju upravljanja zasebnega kapitala (26) (v milijonih LVL)
[0-4]
[9-13]
[9,5-14]
[10-15]
[11-17]
[12,5-18]
Preglednica 13
Omejevanje stanja depozitov v Latviji
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Stanje depozitov v okviru glavne dejavnosti (brez depozitov v sektorju upravljanja zasebnega kapitala) (v milijonih LVL)
[550-790]
[600-860]
[660-950]
[720-1045]
[795-1150]
[875-1260]
Tržni delež depozitov v okviru glavne dejavnosti (v %)
[ 7] %
[ 8] %
[ 8] %
[ 8] %
[ 8] %
[ 8] %
Stanje depozitov v sektorju upravljanja zasebnega kapitala (v milijonih LVL)
[340-490]
[405-585]
[375-540]
[410-590]
[440-630]
[475-685]
Tržni deleži depozitov v sektorju upravljanja zasebnega kapitala (v %)
[ 5] %
[ 5] %
[ 5] %
[ 5] %
[ 5] %
[ 5] %
Litovski trg
Preglednica 14
Omejevanje posojil v Litvi
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Bruto nova posojila (v milijonih LVL)
[19-27]
[36.5-53]
[40-58]
[44-63]
[48-70]
[53-76]
Tržni delež kot delež posojilnega portfelja med vsemi posojili v Litvi (v %)
[ 2,5] %
[ 2,5] %
[ 2,5] %
[ 3] %
[ 3] %
[ 3] %
Preglednica 15
Omejevanje skupnega stanja depozitov v Litvi
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Skupno stanje depozitov (v milijonih LVL)
[115-170]
[130-185]
[140-205]
[155-225]
[170-245]
[190-270]
Tržni delež (v %)
[ 3] %
[ 3] %
[ 3] %
[ 4] %
[ 4] %
[ 4] %
Estonski trg
Preglednica 16
Omejevanje posojil v Estoniji
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Bruto nova posojila (v milijonih LVL)
[3,2-4,6]
[7-10]
[7.6-11]
[8-12]
[9-13]
[10-14]
Tržni delež kot delež posojilnega portfelja med vsemi posojili v Estoniji (v %)
[ 1,5] %
[ 1,5] %
[ 1,5] %
[ 1,5] %
[ 1,5] %
[ 1,5] %
Preglednica 17
Omejevanje skupnega stanja depozitov v Estoniji
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Skupno stanje depozitov
[85-125]
[95-135]
[105-150]
[115-165]
[125-180]
[135-195]
Tržni delež (v %)
[ 1] %
[ 1,5] %
[ 2,5] %
[ 2,5] %
[ 2,5] %
[ 2,5] %
(78)
Omejevanje depozitov za nemške in švedske podružnice. Banka Citadele bo svoje stanje depozitov v nemških in švedskih podružnicah v smislu obsega in posameznih tržnih deležev omejila na najvišje dovoljene zneske, določene v preglednicah 18 in 19.
Preglednica 18
Omejevanje skupnega stanja depozitov za nemško podružnico
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Skupno stanje depozitov (v milijonih LVL)
[47-69]
[50-75]
[60-85]
[65-90]
[70-100]
[80-110]
Tržni delež (v %)
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
Preglednica 19
Omejevanje skupnega stanja depozitov za švedsko podružnico
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Skupno stanje depozitov (v milijonih LVL)
[35-50]
[40-55]
[40-60]
[45-70]
[50-75]
[55-80]
Tržni delež (v %)
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
(79)
Nobenega povečanja števila podružnic: Banka Citadele ne bo povečala skupnega števila podružnic. To pa ne pomeni, da banka Citadele svojih podružnic ne more prerazporediti.
(80)
Zaveze iz uvodnih izjav (77)-(79) veljajo do popolnega vračila državne pomoči v obliki likvidnostnih ukrepov, ki jih je Latvija izvedla v korist banke Citadele, in dokončne prodaje banke Citadele ali najpozneje do […]. Če bo dejavnost upravljanja premoženja prodana ločeno od preostalega dela banke Citadele, bo omejevanje posojil in depozitov v okviru upravljanja zasebnega kapitala (del dejavnosti upravljanja premoženja), navedeno v uvodni izjavi (77), prenehalo veljati po dokončni ločeni prodaji dejavnosti upravljanja premoženja.
(81)
Nadomestilo v zvezi z ukrepom finančne pomoči za oslabljena sredstva: Banka Citadele bo Latviji plačala nadomestilo za finančno pomoč za oslabljena sredstva do višine ocenjenih izgub, ki naj bi jih Latvija utrpela po najslabšem možnem scenariju in pomenijo vsoto likvidnostnih ukrepov Latvije, ki bi bili lahko izgubljeni ob dokončnem unovčenju sredstev ([100-200] milijonov LVL), in načrtovanega skupnega kapitala, ki naj bi se banki Parex zagotovil po datumu prenosa ([…] milijonov LVL). Nadomestilo ima obliko stroškov v izkazu poslovnega izida, to je pred določitvijo letnega neto dohodka. Nadomestilo je treba plačati za vsako leto, v katerem količnik kapitalske ustreznosti banke Citadele na samostojni podlagi ni nižji od 12 %, količnik kapitalske ustreznosti na ravni skupine pa ni nižji od 8 %, razen če bi zaradi zadevnega zneska banka Citadele v zadevnem letu morala izkazati izgube. Ta zaveza bo veljala do dokončne prodaje banke Citadele.
(82)
Prepoved prevzemov. Banka Citadele se bo vzdržala prevzemov finančnih in nefinančnih institucij do popolnega vračila pomoči za prestrukturiranje v obliki likvidnostnih ukrepov, ki jih je Latvija zagotovila banki Citadele, in do dokončne prodaje banke Citadele.
(83)
Nobenih novih posojil SND. Banka Citadele do dokončne odprodaje posojil SND ne bo dajala novih posojil strankam iz držav SND in strankam, katerih končni upravičenci so iz držav SND. Banka Citadele in njena povezana podjetja bodo lahko dodeljevali sredstva samo, če bo formalna posojilna pogodba podpisana pred datumom prenosa. Banka Citadele bo prenehala dodeljevati nova posojila za poplačilo obstoječih posojil, razen če bo to nujno za ohranitev ali povečanje verjetnosti, da bodo banka Citadele ali njena povezana podjetja poplačani za neodplačana posojila. Poleg tega bodo taka posojila omejena na največ 2 % posojilnega portfelja iz predhodnega leta.
2.5.2 ZAVEZE V ZVEZI Z BANKO PAREX
(84)
Nobenih novih dejavnosti. Banka Parex in njena povezana podjetja ne bodo izvajali novih dejavnosti, ki niso nujne za njeno glavno nalogo upravljanja sredstev in njihove poznejše prodaje.
(85)
Banka Parex in njena povezana podjetja bodo prenehali:
(a)
dodeljevati nova posojila podjetjem ali zasebnim kupcem, vključno z lizinškimi posojili. Banka Parex in njena povezana podjetja bodo lahko dodelili sredstva samo, če bo formalna posojilna pogodba podpisana pred datumom prenosa ali če ne bo novega denarja in bo posojilo dodeljeno za reprogramiranje dolga, povezanega s sredstvi za prestrukturiranje. Banka Parex bo lahko dodelila nova posojila svojim povezanim podjetjem za upravljanje zaseženega zastavljenega premoženja;
(b)
dodeljevati nova posojila za poplačilo obstoječih posojil, razen če bo to nujno za ohranitev ali povečanje verjetnosti, da bodo banka Parex ali njena povezana podjetja poplačani za neodplačana posojila, in če je novo posojilo potrebno za financiranje popravil in izboljšav, ki so bistvene za strukturno celovitost zavarovanega imetja. Poleg tega bodo taka posojila omejena na največ 5 % posojilnega portfelja iz predhodnega leta;
(c)
sprejemati nove depozite prebivalstva.
(86)
Banka Parex in njena povezana podjetja bodo postopoma ukinili ali odprodali vse lizinške dejavnosti do […].
(87)
Najvišji skupni znesek kapitala, ki ga bo Latvija neposredno ali posredno zagotovila banki Parex v kakršni koli obliki, ne bo presegel 218,7 milijona LVL. Latvija banki Parex neposredno ali posredno ne bo zagotovila dodatnega kapitala v nobeni obliki po […].
2.5.3 DRUGE ZAVEZE
(88)
Prepoved dividend in kuponov. Banki Citadele in Parex ter njuna povezana podjetja vlagateljem ne bodo plačali dividend ali kuponov za obstoječe kapitalske instrumente (vključno s prednostnimi delnicami, delnicami razreda B ter instrumenti višjega in nižjega drugega reda) ali uveljavljali pravic do njihovega vpoklica, razen če bodo k temu zakonsko obvezani. Ta zaveza pa ne velja za kapital, ki je v neposredni ali posredni lasti Latvije, in kapital, ki ga imata banki Citadele in Parex v svojih povezanih podjetjih.
(89)
Nobenega sklicevanja na podporo države pri oglaševanju. Banki Citadele in Parex dodelitve državne pomoči, državnega lastništva ali katerih koli konkurenčnih prednosti, ki kakor koli izhajajo iz take pomoči ali lastništva, ne bosta uporabili za namene oglaševanja.
(90)
Zaveze iz uvodnih izjav (88)-(89) za banko Citadele veljajo do popolnega vračila državne pomoči v obliki likvidnostnih ukrepov, ki jih je Latvija izvedla v korist banke Citadele, in dokončne prodaje banke Citadele.
(91)
Ločitev bank Citadele in Parex: Poslovanje bank Citadele in Parex bo popolnoma ločeno najpozneje do 1. avgusta 2011, razen nekaterih dejavnosti in upravljanja informacijske tehnologije ter upravljanja posojil SND. Za to storitev se bo zaračunavala tržno naravnana provizija.
(92)
Skrbniki. Imenovan bo skrbnik za spremljanje, ki bo izvajal naloge, podrobno določene v razdelku F zavez.
(93)
Če Latvija ali banka Citadele en mesec pred iztekom obdobij, navedenih v uvodnih izjavah (72), (73) in (76), ne skleneta zavezujoče kupoprodajne pogodbe, se bo imenoval skrbnik za odprodajo, ki bo izvedel naloge, podrobno določene v razdelku F zavez.
(94)
Skrbniki bodo delovali neodvisno od bank Citadele in Parex ter Latvije, imeli bodo potrebno usposobljenost za izpolnitev svojih nalog in ne bodo v navzkrižju interesov niti mu ne bodo izpostavljeni.
(95)
Komisija bo imela diskrecijsko pravico, da potrdi ali zavrne predlagane skrbnike ter potrdi predlagane naloge, pri čemer lahko izvede vse spremembe, ki se ji zdijo potrebne, da lahko skrbniki izpolnijo svoje obveznosti.
(96)
Skrbnik(-i) bo(-do) prevzel(-i) svoje točno določene naloge za zagotovitev upoštevanja zavez. Komisija lahko na svojo pobudo ali na zahtevo skrbnika, Latvije in bank Citadele ali Parex da skrbniku kakršna koli navodila ali napotke za zagotovitev upoštevanja pogojev in obveznosti, navedenih v tem sklepu, ter zavez.
3. RAZLOGI ZA ZAČETEK FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE
(97)
Komisija je v tej zadevi začela formalni postopek preiskave v zvezi s prvotnim načrtom prestrukturiranja, predloženim 11. maja 2009, ker je med drugim dvomila, da je prvotni načrt prestrukturiranja ustrezen za zagotovitev ponovne vzpostavitve dolgoročno uspešnega poslovanja banke brez nadaljnje podpore države.
(98)
Nejasno je bilo, kako in kdaj naj bi banka Parex ponovno izpolnjevala ustrezne regulativne zahteve. V prvotnem načrtu tudi niso bili ustrezno obravnavani dejavniki tveganja (vključno z izpostavljenostjo posojilojemalcem iz držav, ki niso članice OECD), ki so bili ugotovljeni v poročilu o skrbnem pregledu poslovanja, predloženim skupaj z načrtom prestrukturiranja. Poleg tega se je zdelo, da prvotni načrt temelji na precej optimističnih domnevah glede prihodnjih poslovnih razmer. Komisija je imela pomisleke o tem, ali bi banki uspelo odpraviti omejitve dvigovanja depozitov. Ne glede na likvidnostne omejitve je prvotni načrt očitno temeljil na širitveni poslovni strategiji za vse posojilne segmente in ni določal opustitve ali znatnega zmanjšanja bolj tveganih dejavnosti, kot je dajanje posojil premožnim posameznikom v državah SND. Glede takrat predvidene širitve obsega depozitov in dejavnosti dvigovanja depozitov se je dvomilo, ali je načrt realističen in stroškovno učinkovit. Poleg tega latvijski organi na tej stopnji niso predložili rezultatov testov izjemnih situacij. Komisija je zato v odločitvi o začetku postopka latvijske organe pozvala, naj znova pretehtajo celotno predlagano poslovno strategijo za banko Parex.
(99)
V načrtu je bila predvidena strategija širitve poslovanja, ki je očitno večinoma temeljila na agresivni cenovni in tržni politiki, s katero bi na podlagi konkurenčne prednosti banke zaradi dodelitve državne pomoči znova pridobili izgubljene tržne deleže. Ni pa vključeval ustreznih ukrepov za omejitev izkrivljanja konkurence.
(100)
Glede porazdelitve bremena/lastnega prispevka v prvotnem načrtu ni bilo jasnih informacij o skupnem znesku zaprošene državne podpore in lastnem prispevku banke Parex. Komisija je dvomila, da je prvotni načrt naravnan, tako da je pomoč omejena na najnižjo raven. Banka bi po vseh scenarijih tudi ob koncu obdobja prestrukturiranja ostala še naprej odvisna od likvidnostnih posojil ali poroštev države. Komisija je morala v teh okoliščinah še proučiti, za koliko bi bilo mogoče finančne potrebe banke Parex zmanjšati z večjo usmeritvijo na glavne dejavnosti in splošnim nadaljnjim zmanjšanjem velikosti banke.
4. PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI
(101)
Komisija v predpisanem roku ni prejela pripomb zainteresiranih tretjih oseb glede odločitve o začetku postopka.
5. PRIPOMBE LATVIJE
(102)
Latvijski organi so v odgovor na odločitev o začetku postopka predložili spremenjen načrt prestrukturiranja z dne 4. septembra 2009, v katerem so s spremembo strategije prestrukturiranja za banko Parex skušali odpraviti številne dvome, ki jih je navedla Komisija. Vsebina načrta je opisana v razdelku 3.2. Ta načrt je bil po dokončni odločitvi o razcepitvi banke Parex zamenjan s končnim načrtom prestrukturiranja, predloženim 7. julija 2010.
6. DRUGE PRIPOMBE
(103)
Komisija je po izteku predpisanega roka prejela dopisa z dne 15. junija in 13. julija 2010, ki sta ju poslala nekdanja večinska delničarja banke Parex. Poleg tega je Komisija prejela dopisa poslancev latvijskega parlamenta z dne 22. junija in 1. julija 2010. Glavno vprašanje, izpostavljeno v dopisih z dne 15. junija in 13. julija 2010, se je nanašalo na odločanje med „slabim“ in „dobrim“ scenarijem za prestrukturiranje banke. V dopisih z dne 22. in 1. julija so bile poudarjene posledice, ki bi jih lahko imele izbrana strategija za banko Parex in takratne zakonodajne pobude glede na latvijski pravni sistem.
(104)
Komisija opozarja, da je vprašanja, na katera so ti dopisi opozorili, po potrebi upoštevala pri oceni končnega načrta prestrukturiranja, če so bila upoštevna in je zadeva spadala v njeno pristojnost.
7. OCENA
7.1 OBSTOJ POMOČI
(105)
Komisija mora oceniti, ali zadevni ukrepi pomenijo državno pomoč. Člen 107(1) PDEU določa, da je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami.
(106)
Komisija navaja, da je glede reševalnih ukrepov v obliki poroštva, likvidnostne podpore in dokapitalizacije v korist banke Parex, ki se ohranijo tudi po razcepitvi banke Parex med fazo prestrukturiranja, že v prvi odločbi o reševanju (27) ugotovila, da ti ukrepi pomenijo državno pomoč. Komisija nima razloga, da bi v zvezi s tem spremenila svojo prejšnjo oceno. Ker ima koristi od teh ukrepov znaten del gospodarske dejavnosti, ki jo je prej izvajala banka Parex in jo nadaljuje banka Citadele, prav tako pomenijo tudi državno pomoč banki Citadele.
(107)
Ukrepe pomoči, opisane v uvodnih izjavah (63) in (69), Latvija izvaja za prestrukturiranje banke Parex, ki se je in se deloma še vedno ukvarja s čezmejnimi in mednarodnimi dejavnostmi. Tudi banka Citadele, ki prevzame gospodarske dejavnosti banke Parex, je in bo dejavna na trgih, odprtih za mednarodno konkurenco. Zato bi kakršno koli dajanje prednosti z zagotovitvijo državnih sredstev oviralo konkurenco v bančnem sektorju in vplivalo na trgovino v Uniji. Poleg tega so zadevni ukrepi selektivni, saj koristijo samo bankama Citadele in Parex ter so financirani iz državnih sredstev. Vlagatelj pod tržnimi pogoji v sedanjih razmerah finančne krize in glede na finančne težave banke Parex ne bi dodelil takih ukrepov pod primerljivimi pogoji.
(108)
Poleg tega se glede ukrepov kapitalizacije šteje, da vlagatelj pod tržnimi pogoji pričakuje, da bo donos sorazmeren s tveganjem, prevzetim za zadevno naložbo. To še zlasti velja za banko Citadele, ki trenutno nima bonitetne ocene in je v okviru prestrukturiranja nastala iz banke v težavah.
(109)
Prenos sredstev iz banke Parex v banko Citadele na podlagi scenarija izločitve zdrave dejavnosti podjetja (glej uvodno izjavo (69)) se šteje za ukrep finančne pomoči za oslabljena sredstva, ker je novoustanovljeni banki (banki Citadele) odvzeto breme potencialnih izgub sekundarnih in nedonosnih sredstev, ki so ostala v banki Parex. Ta razbremenitev banki Citadele posledično omogoča, da se izogne poznejšemu izčrpanju svojega kapitala. Zato zadevni ukrep daje prednost banki Citadele.
(110)
Ukrep finančne pomoči za oslabljena sredstva je financiran iz državnih sredstev, saj bo Latvija glede na končni načrt prestrukturiranja banki Parex zagotovila kapital v višini do 218,7 milijona LVL do […], ki skupaj z neporavnanimi depoziti v znesku [100-200] milijonov LVL morda ne bo poplačan do konca predvidenega […] obdobja (glej preglednico 11 zgoraj).
(111)
Glede na navedeno se šteje, da tudi nadaljnja dokapitalizacija ob razcepitvi v obliki kapitalskega vložka v banko Citadele v višini 103 milijone LVL, pretvorba državnih depozitov in obresti na te depozite v banki Parex do razcepitve in po njej (glej uvodno izjavo (63)) in ukrep finančne pomoči za oslabljena sredstva (glej uvodno izjavo (69)) pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.
7.2 ZDRUŽLJIVOST POMOČI
7.2.1 PRAVNA PODLAGA ZA OCENO ZDRUŽLJIVOSTI
(112)
Komisija lahko na podlagi člena 107(3)(b) PDEU ugotovi, da je pomoč združljiva s skupnim trgom, če se nameni za „odpravljanje resne motnje v gospodarstvu države članice“. Kot je bilo navedeno že v odločitvi o začetku postopka, Komisija meni, da se člen 107(3)(b) PDEU zaradi sistemskega pomena banke Parex v tem primeru lahko uporabi in da je treba priglašene ukrepe pomoči oceniti na tej podlagi.
(113)
Na podlagi treh sporočil (28), sprejetih v okviru trenutne finančne krize, ki so se uporabljala ob sprejetju odločitve, je bil v odločitvi o začetku postopka primer predhodno preučen v skladu z načeli Smernic o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (29), pri čemer so se upoštevale posebnosti krize na finančnih trgih.
(114)
Čeprav se je Komisija v odločitvi o začetku postopka sklicevala na Smernice o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah, je v točki 49 Sporočila o ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja in oceni ukrepov prestrukturiranja v finančnem sektorju v sedanji krizi na podlagi pravil o državni pomoči (v nadaljnjem besedilu: Sporočilo o prestrukturiranju) (30) pojasnila, da bo vsako pomoč, ki ji bo priglašena do 31. decembra 2010, ocenila kot pomoč za prestrukturiranje bankam na podlagi Sporočila o prestrukturiranju in ne na podlagi Smernic o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah.
(115)
Tudi ukrep finančne pomoči za oslabljena sredstva bi bilo treba oceniti na podlagi Sporočila o obravnavanju oslabljenih sredstev v bančnem sektorju Skupnosti (31) (v nadaljnjem besedilu: Sporočilo o oslabljenih sredstvih).
(116)
V okviru prve odločbe o reševanju (kar je bilo pozneje med drugim potrjeno v odločitvi o začetku postopka) je bilo že ugotovljeno, da je banka Parex ustanova v težavah in da je zato potrebno poglobljeno prestrukturiranje banke.
7.2.2 SKLADNOST UKREPOV S SPOROČILOM O OSLABLJENIH SREDSTVIH
(117)
Kot je bilo opozorjeno že v uvodnih izjavah (109), (108) in (111), se lahko transakcija v zvezi s prenosom sredstev z banke Parex na banko Citadele šteje za ukrep finančne pomoči za oslabljena sredstva. Država bo pokrila znaten delež izgub iz sekundarnih in nedonosnih sredstev.
(118)
Posebni pogoji, ki se uporabljajo za ukrepe finančne pomoči za oslabljena sredstva, so navedeni v Sporočilu o oslabljenih sredstvih. V skladu z razdelkom 5.2 tega sporočila mora ukrep finančne pomoči zagotoviti vnaprejšnjo preglednost in omogočiti ustrezno porazdelitev bremena, ki ji sledi pravilno vrednotenje upravičenih sredstev in ustrezno plačilo državi, tako da ukrep finančne pomoči za oslabljena sredstva zagotovi odgovornost delničarjev in neupravičeno ne izkrivlja konkurence.
(119)
Ta primer se na splošno od podobnih transakcij (32) razlikuje v pozitivnem smislu, saj Latvija ne bo pokrila vseh izgub iz portfelja oslabljenih sredstev. Namesto tega je pokritje izgub zagotovljeno samo do najvišjega zneska in v obsegu, ki je potreben, da postane banka Parex kapitalsko ustrezna do […]. Po scenarijih razdelitve sredstev, kjer je kot v tem primeru izbrana metoda izločitve zdrave dejavnosti podjetja, breme izgub sekundarnih in nedonosnih sredstev deloma krijejo tudi nekdanja večinska delničarja in stari manjšinski delničarji. Ta metoda je z vidika državne pomoči ocenjena pozitivno, saj do določene mere omejuje potrebo po popolnem vrednotenju obsega oslabljenih sredstev.
(120)
V skladu s Sporočilom o oslabljenih sredstvih bi bilo treba oceniti primernost cene ob prenosu in nadomestila. V obravnavanem primeru je jasno, da je knjigovodska vrednost sredstev, ki so ostala v banki Parex, višja od njihove tržne vrednosti, zato pomeni državno pomoč za banko Citadele, kot je bilo ugotovljeno že v uvodnih izjavah (109)-(111).
(121)
V skladu s točkama 23 in 41 Sporočila o oslabljenih sredstvih mora cena ob prenosu v okviru ukrepov odkupa sredstev temeljiti na njihovi osnovni dolgoročni ekonomski vrednosti. Dobra banka bi torej morala po scenariju izločitve zdrave dejavnosti podjetja načeloma pokriti razliko med vrednostjo ob prenosu in realno ekonomsko vrednostjo. Če to ni možno zaradi izognitve tehnični plačilni nesposobnosti, bi bilo treba to razliko povrniti na primer z vračilom neupravičeno prejetih sredstev.
(122)
V obravnavanem primeru, kot je bilo navedeno že v uvodni izjavi (69), bi zadržan pristop na podlagi najslabšega možnega scenarija državi povzročil izgubo v višini [med 100 in 400] milijoni LVL; po osnovnem scenariju pa bi država utrpela za […] milijonov LVL izgub. Ker je večina posojil zavarovanih, se ta vrednotenja dolgoročne ekonomske vrednosti sredstev v finančnih napovedih ne zdijo preveč optimistična. Če bi lahko banka Citadele te izgube v celoti pokrila, bi bil ukrep enak prenosu sredstev po realni ekonomski vrednosti.
(123)
Komisija v skladu z razdelkom 5.2 Sporočila o oslabljenih sredstvih prav tako meni, da bi morala banka Citadele plačati primerno nadomestilo za kapitalsko pomoč na podlagi ukrepov finančne pomoči za oslabljena sredstva.
(124)
Cilj zahteve za nadomestilo (po potrebi vključno z vračilom neupravičeno prejetih sredstev) je dvojen: zagotoviti porazdelitev bremena in enake konkurenčne pogoje (to je čim bolj zmanjšati izkrivljanje konkurence).
(125)
Komisija glede na ocenjeni učinek finančne pomoči za oslabljena sredstva in pričakovani neto dohodek (glej preglednici 3 in 4 zgoraj) meni, da banka Citadele ne bo mogla plačati zahtevanega nadomestila (vključno s popolnim vračilom neupravičeno prejetih sredstev) za finančno pomoč za oslabljena sredstva in hkrati ponovno vzpostaviti uspešnega poslovanja. Kljub temu bi ji moral pričakovani neto dohodek omogočiti plačilo vsaj dela nadomestila, ko bo spet postala dobičkonosna in kapitalsko ustrezna.
(126)
Komisija zato pozdravlja zavezo Latvije, v okviru katere bo banka Citadele plačala državi nadomestilo za finančno pomoč za oslabljena sredstva do višine ocenjenih izgub po najslabšem možnem scenariju, ki je vsota depozitov države, ki naj bi bili izgubljeni ob koncu unovčenja sredstev ([med 100 in 200] milijonov LVL), in državnih ukrepov dokapitalizacije ([…] milijonov LVL). Plačilo nadomestila bo v izkazu poslovnega izida prikazano kot odhodek, to je pred določitvijo letnega neto dobička, plačati pa ga bo treba za vsako leto, v katerem količnik kapitalske ustreznosti banke Citadele ne bo nižji od 12 %, in do višine zneska, na podlagi katerega banka Citadele ne bi bila primorana izkazati izgub v zadevnem letu. Ta zaveza bo veljala do dokončne prodaje banke Citadele (glej uvodno izjavo (81)). Komisija na splošno meni, da ta mehanizem, kolikor je le mogoče, zagotavlja prispevek banke Citadele k stroškom, ki izhajajo iz […].
(127)
Ker pa nadomestilo in vračilo neupravičeno prejetih sredstev morda ne bosta tako visoka, kot je določeno v Sporočilu o oslabljenih sredstvih, se v točki 41 Sporočila o oslabljenih sredstvih zahteva obsežno prestrukturiranje. To prestrukturiranje mora vključevati predvsem znatno omejitev velikosti banke v težavah, kar je protiutež dejstvu, da banka Citadele ne bo pokrila vseh izgub in ne bo v celoti plačala ustreznega nadomestila.
(128)
Da bi ugotovili, ali prestrukturiranje zadostuje, ga je treba oceniti z vidika ciljev nadomestila in vračila neupravičeno prejetih sredstev, to je porazdelitve bremena in omilitve izkrivljanja konkurence. Zlasti je treba ugotoviti, ali se zadostna porazdelitev bremena doseže z drugimi sredstvi in ali je izkrivljanje konkurence omejeno s preverjanjem tržnega položaja in velikostjo banke Citadele. Pri tej oceni bo treba upoštevati še druge ukrepe pomoči, od katerih sta imeli korist banki Parex in Citadele, izražena pa je v delu tega sklepa, v katerem je proučena skladnost ukrepov pomoči s Sporočilom o prestrukturiranju (glej uvodno izjavo (144) in naslednje).
(129)
Banka Parex bo po razcepitvi ločena in organizacijsko neodvisna od banke Citadele, kot se zahteva v razdelku 5.6 Sporočila o oslabljenih sredstvih.
(130)
Skratka, Komisija meni, da je obravnavani primer v skladu s Sporočilom o oslabljenih sredstvih.
7.2.3 ZDRUŽLJIVOST NA PODLAGI SPOROČILA O PRESTRUKTURIRANJU
(131)
Sporočilo o prestrukturiranju določa pravila o državni pomoči, ki se uporabljajo pri prestrukturiranju finančnih ustanov v sedanji krizi. Da bi bilo prestrukturiranje finančne ustanove v sedanji krizi združljivo s členom 107(3)(b) PDEU, mora to prestrukturiranje:
(i)
voditi do vnovične vzpostavitve uspešnega poslovanja banke;
(ii)
vključevati zadosten lastni prispevek upravičenca (porazdelitev bremen);
(iii)
vključevati zadostne ukrepe za omejitev izkrivljanja konkurence.
(132)
V razdelku 2 Sporočila o prestrukturiranju je navedeno, da mora država predložiti usklajen, celovit in podroben načrt prestrukturiranja. Dokazati mora, da bo banka brez državne pomoči čim prej ponovno vzpostavila uspešno poslovanje. Načrt prestrukturiranja mora opredeliti vzroke za težave banke in njene lastne slabosti ter opisati, kako bodo predlagani ukrepi prestrukturiranja pripomogli k reševanju temeljnih problemov banke.
(133)
Končni načrt prestrukturiranja, ki ga je predložila Latvija, je v skladu z zahtevami iz točke 11 Sporočila o prestrukturiranju usklajen, celovit in podroben. Zagotavlja podrobne informacije o poslovnem modelu, izhodiščnih predpostavkah in iz tega izhajajočih finančnih napovedih. V skladu s točko 10 tega sporočila so v načrtu opredeljeni tudi vzroki za težave, v katerih se je znašla banka Parex, zlasti odločitev vodstva za neustrezno poslovno strategijo in nekatere zelo tvegane odločitve (glej razdelek 2.1 in uvodne izjave (38)-(42) tega sklepa). Dejavnosti prestrukturiranja, opisane v končnem načrtu, ustrezno odpravljajo slabosti banke. Pomisleki, ki so bili glede prvotno priglašenega načrta prestrukturiranja navedeni v odločitvi o začetku postopka, so tako v končnem načrtu prestrukturiranja odpravljeni.
(134)
Natančneje, kar zadeva usmeritev poslovnega modela, ki je bil eden od glavnih pomislekov pri odločitvi o začetku postopka, se bo banka Citadele glede na končni načrt prestrukturiranja znova usmerila v tradicionalne poslovne dejavnosti bank v baltskih državah. V skladu s tem se bo banka Citadele osredotočila na svoje glavne dejavnosti, obenem pa se bo umaknila s področij, zaradi katerih so se njene finančne težave še zaostrile. Zlasti se ocenjuje pozitivno, da vse lizinške dejavnosti SND (vključno s hčerinskimi družbami) in nedonosna posojila SND ostanejo v banki Parex. Čeprav so bila donosna posojila SND prenesena na banko Citadele, se je Latvija zavezala, da bodo odprodana in da ne bo dodeljevanja novih posojil v nobeni obliki (glej uvodni izjavi (72) in (83)). Poleg tega bo dejavnost upravljanja premoženja odprodana ločeno od banke Citadele do […] ali prodana skupaj z banko Citadele, če se bo do tega datuma našel vlagatelj za celotno banko (glej uvodno izjavo (73) tega sklepa).
(135)
Dalje, kot je Komisija navedla v odločitvi o začetku postopka, bo obseg novoustanovljene banke Citadele veliko manjši od obsega banke Parex pred krizo. Zmanjšanje velikosti je predvsem posledica razcepitve in odprodaj, ki bodo izvedene. Agresivna širitev na posojilnem in depozitnem trgu, predvidena v prvotnem načrtu prestrukturiranja, je bila v končnem načrtu prestrukturiranja previdno popravljena navzdol in bo omejena v skladu z zavezami Latvije (glej uvodni izjavi (77) in (78)) tega sklepa).
(136)
Spremembe načina upravljanja (glavni delničarji in člani odborov so že bili zamenjani) in korporativnega vodenja banke Citadele ter okrepljena obvladovanje tveganja in nadzor v banki se ocenjujejo pozitivno. Banka Parex je upravne stroške že znižala za 39 %. Pričakovano razmerje med stroški in prihodki banke Citadele se bo leta 2014 znižalo na [med 35 in 55] %, predvsem zaradi optimizacije mreže podružnic in izdatkov za osebje.
(137)
V skladu z zahtevami iz točk 12-15 Sporočila o prestrukturiranju mora biti v končnem načrtu prestrukturiranja tudi prikazano, kako bo banka brez nadaljnje državne pomoči čim prej ponovno vzpostavila uspešno poslovanje. Banka mora biti zlasti sposobna ustvariti ustrezen kapitalski donos, hkrati pa mora pokriti vse stroške tekočega poslovanja in izpolniti ustrezne regulativne zahteve.
(138)
Prvič, v načrtu prestrukturiranja so navedeni podrobni finančni podatki in napovedi za obdobje 2006-2015, prikazane pa so tudi informacije o prihodkih, stroških, oslabitvah, dobičkih in kapitalskem položaju banke. Komisija meni, da predložene napovedi po osnovnem scenariju temeljijo na razumnih osnovnih makroekonomskih predpostavkah (ki so manj optimistične kot tiste v okviru evropske gospodarske napovedi pomladi 2010).
(139)
Banka Citadele pričakuje, da bo leta 2011 vnovič ustvarjala dobiček in v obdobju prestrukturiranja nenehno izboljševala svoje letne rezultate. Leta 2014 naj bi donosnost lastniškega kapitala dosegla [med 18- in 28]-odstotno raven, kar se zdi zadostna raven nadomestila glede na običajne tržne razmere v Latviji. To naj bi bilo primerljivo z 28-odstotno donosnostjo lastniškega kapitala leta 2006 in 20-odstotno donosnostjo leta 2007. Kapitalski deleži banke Citadele in kapitalski deleži skupine še naprej precej presegajo minimalne regulativne zahteve. Glede na trden poslovni model banke in pretekle izkušnje banke Parex, kar zadeva njene glavne dejavnosti, Komisija na podlagi predloženih informacij meni, da so predložene napovedi uresničljive.
(140)
Drugič, Komisija na podlagi testiranja izjemnih situacij, ki ga je izvedla centralna banka (glej uvodno izjavo (45)), meni, da bi banka Citadele prestala scenarij izjemnih situacij brez potrebe po nadaljnji pomoči. Scenarij izjemnih situacij dokazuje, da banka izpolnjuje zahteve glede regulatornega kapitala. Tudi analiza občutljivosti, ki se je uporabila pri testiranju izjemnih situacij, je pokazala, da precej spreminjajoče se gospodarsko okolje ne bi smelo ogroziti poslovne uspešnosti banke.
(141)
Tretjič, omejitve dvigovanja depozitov ne bodo veljale za banko Citadele in upoštevale se bodo vse druge regulativne zahteve. Kar zadeva omejitve dvigovanja depozitov je večina glavnih vlagateljev soglašala, da bodo depozite obdržali v banki še nekaj časa po odpravi omejitev. Ti depoziti so bili uspešno preneseni na banko Citadele (kot je navedeno v preglednici 2). Komisija pozdravlja tudi predlagani model financiranja z nizkim tveganjem, ki se v večji meri opira na dolgoročnejše financiranje in tako odpravlja predhodno vrzel med dospelostjo obveznosti in sredstev.
(142)
Nazadnje načrt določa, da bo banka Citadele likvidnostne ukrepe države tudi po najslabšem možnem scenariju poplačala do 31. decembra 2012. Predvideno poplačilo odpravlja pomisleke iz uvodne izjave 80 odločitve o začetku postopka, da bi bila banka po obdobju prestrukturiranja še naprej odvisna od likvidnostnih ukrepov države. Dalje Komisija opozarja, da bodo državna sredstva v višini 103 milijone LVL, ki so bila ob razcepitvi naložena v banko Citadele, „odplačana“ v skladu z zavezo, ki jo je Latvija prevzela glede prodaje banke Citadele do 31. decembra 2014 (glej uvodno izjavo (76)).
(143)
Komisija glede na navedeno meni, da je novi poslovni model banke Citadele izvedljiv in dolgoročno zdržen. Zato bo lahko prestrukturirana banka samostojno konkurirala na trgu v skladu z zadevnimi regulativnimi zahtevami, njena poslovna uspešnost pa ne bo ogrožena niti v znatno spreminjajočem se okolju. Komisija posledično meni, da načrt prestrukturiranja banke Parex izpolnjuje zahteve iz Sporočila o prestrukturiranju o ponovni vzpostavitvi dolgoročno uspešnega poslovanja.
(144)
V razdelku 3 Sporočila o prestrukturiranju je določeno, da morajo banka in njeni delničarji k prestrukturiranju prispevati največ, kar zmorejo, za omejitev pomoči na najmanjšo potrebno ter odpravo izkrivljanja konkurence in moralnega tveganja. Ta zahteva pomeni, da banke uporabijo lastna sredstva za financiranje prestrukturiranja, na primer s prodajo premoženja, medtem ko morajo izgube banke, če je to mogoče, pokriti delničarji. Pomoč za prestrukturiranje je v točki 23 Sporočila o prestrukturiranju omejena na stroške, potrebne za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja.
(145)
Končni načrt prestrukturiranja ima v nasprotju s prvotnim načrtom, predloženim 11. maja 2009, jasno usmeritev in opušča drago strategijo, ki je bila prvotno predvidena za banko Parex. Ta ciljno usmerjeni pristop je pripomogel k omejitvi potrebne pomoči. V okviru tega se predlagane odprodaje in znižanje bilančne vsote banke Citadele ter postavitev banke Parex v […] ocenjujejo pozitivno. S prihodki od materializacije sredstev se bosta zlasti financiral del stroškov prestrukturiranja in omejila potrebna pomoč. Komisija poudarja, da so latvijski organi predložili podroben časovni razpored načrtovanih odprodaj in se zavezali, da bodo imenovali skrbnika za spremljanje in skrbnika za odprodajo ter tako zagotovili izpolnitev zavez. Komisija v zvezi s prispevkom k stroškom prestrukturiranja z lastnimi sredstvi banke še ugotavlja, da banka izvaja daljnosežne ukrepe zniževanja stroškov.
(146)
Z doslej izvedenimi ukrepi in ukrepi, k izvedbi katerih se je zavezala Latvija, naj bi bila zagotovljena uporaba lastnih sredstev in prispevek zasebnih delničarjev banke Parex k prestrukturiranju.
(147)
Breme nekdanjih večinskih delničarjev je mogoče dokazati z dejstvom, da je Latvija vse njune deleže v banki Parex prevzela po simbolični ceni 2 LVL. Bila sta izločena, zato se zanju lahko šteje, da sta nosila posledice propada banke Parex. Poleg izločitve nekdanjih večinskih delničarjev se je močno zmanjšal delež manjšinskih delničarjev zaradi dokapitalizacije banke, ki sta jo izvedli država in EBOR. Njihov lastniški delež se je s prejšnje 15,2-odstotne ravni znižal na sedanjih 3,7 %, v banki Parex pa bodo ostali tudi po razcepitvi ([…]). Ti ukrepi so pomemben znak v boju proti moralnemu tveganju.
(148)
Poleg tega bodo podrejena posojila starih delničarjev postala podrejene obveznosti v banki Parex. V osnovnem scenariju ni predvideno, da bo izkupiček likvidacije sredstev banke Parex zadoščal še za kaj drugega kot za pokritje prednostnih obveznosti v banki. Ker bodo podrejena posojila dospela v obdobju 2015-2018, država pa naj bi podprla samo kapital banke Parex […], medtem ko prejema ustrezno nadomestilo za depozite države, bodo imetniki podrejenih dolžniških instrumentov verjetno krili izgube kapitala, ki so ga vložili […].
(149)
Moralno tveganje je ustrezno odpravljeno z lastnim prispevkom preteklih delničarjev banke. Načrt prestrukturiranja banke Parex tako določa zadostno porazdelitev bremen in lasten prispevek k prestrukturiranju. Končni načrt prestrukturiranja je zato v skladu z razdelkom 3 Sporočila o prestrukturiranju.
(150)
V razdelku 4 Sporočila o prestrukturiranju se zahteva, naj načrt prestrukturiranja vključuje ukrepe za omilitev izkrivljanja konkurence in zagotovitev konkurenčnega bančnega sektorja. Poleg tega je treba s temi ukrepi zagotoviti, da se državna pomoč ne bo uporabila za financiranje protikonkurenčnega ravnanja.
(151)
Komisija meni, da paket ukrepov iz načrta prestrukturiranja pomeni bistveno izboljšanje v primerjavi s prvotnim načrtom prestrukturiranja in odpravlja pomisleke, ki so bili v zvezi s tem vprašanjem navedeni v odločitvi o začetku postopka. Komisija glede na obsežne odprodaje in tržne omejitve ter zmanjšanje velikosti banke (glej preglednico 20) meni, da načrt prinaša ustrezen paket ukrepov, ki bo pripomogel k ohranitvi enakih konkurenčnih pogojev in konkurenčnih trgov. Prvotna strategija priglašenega načrta, ki je temeljila na širitvi poslovanja in v zvezi s katero so bili v odločitvi o začetku postopka izraženi precejšnji pomisleki, je bila spremenjena, končni načrt prestrukturiranja pa temelji na precejšnjem zmanjšanju velikosti banke, tako v smislu bilančne vsote kot tržnih deležev na njenih ključnih trgih.
Preglednica 20
Zmanjšanje velikosti banke Citadele in njene prisotnosti na ključnih trgih
Sredstva banke Citadele v primerjavi z banko Parex pred krizo
Banka Citadele ob koncu obdobja prestrukturiranja, konec
leta 2014
(vključno z mejno rastjo)
Zmanjšanje tržnega deleža na ključnih posojilnih trgih ob koncu prestrukturiranja
(vključno z mejno rastjo)
Zmanjšanje tržnega deleža na depozitnih (glavna dejavnost in dejavnost upravljanja premoženja) trgih ob koncu prestrukturiranja (vključno z mejno rastjo)
Po razcepitvi: 44 %
(skupna sredstva zmanjšana za 1,9 milijarde EUR);
Če se upošteva odprodaja posojil SND (konec leta […]): [35-50] %
(skupna sredstva zmanjšana za [1,6-2,3] milijarde EUR)
[40-55] % (zmanjšanje za [1,9-2,3] milijarde EUR)
Tržni delež pred krizo v višini 11,7 % v primerjavi s [ 7] % leta 2014 (zgornja meja): prisotnost na trgu zmanjšana za [50-60] %
Tržni delež pred krizo v višini 20 % (33) v primerjavi s [ 13] % (zmanjšanje na [ 10] % do leta 2015): prisotnost na trgu zmanjšana za [55-65] %
(152)
Prestrukturiranje banke vključuje precejšnje zmanjšanje prisotnosti banke v ključnih tržnih segmentih. Prvič, kot posledica izvajanja ukrepov prestrukturiranja bo banka Citadele skupni znesek svojih sredstev zmanjšala za približno 60 %, svojo prisotnost na vseh ključnih trgih pa za več kot 50 % v primerjavi z banko Parex pred krizo. Zaradi manjše prisotnosti banke na trgu in predvidenih odprodaj se bodo zadevni tržni segmenti sprostili za konkurente. Drugič, kot je bilo navedeno že v razdelku 2.5, bo banko Citadele Latvija prodala najpozneje do 31. decembra 2014 oziroma skrbnik za odprodajo do 31. decembra 2015, dejavnost upravljanja premoženja pa bo prodana do […] (bodisi v okviru banke Citadele ali ločeno), da bodo dobili morebitno oškodovani konkurenti možnost potegovati se za te dejavnosti. Prodajo je mogoče šteti za ukrep za omejitev izkrivljanja konkurence. (34)
(153)
Ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence se štejejo za ustrezne tudi zaradi razmeroma omejene absolutne velikosti banke v prestrukturiranju (približno 2,2 milijarde EUR). Po prestrukturiranju se bodo ohranile samo njene glavne dejavnosti. Najpomembnejša od njih bo prisotnost banke Citadele v Latviji, katere trg je že dokaj skoncentriran in na katerem prevladujejo številne tuje banke. (35) Omejen tržni delež banke Citadele, ki obsega približno [4-7] % posojil in [7-10] % depozitov (glej uvodno izjavo (77)), je mogoče šteti za ustrezno omilitev morebitnega izkrivljanja konkurence, če ga primerjamo z njenim 12-odstotnim tržnim deležem pri posojilih in približno 20-odstotnim deležem pri depozitih pred krizo.
(154)
Prisotnost banke na drugih geografskih trgih je majhna in bo določena z zgornjo mejo, da se še bolj omeji morebitno izkrivljanje konkurence, in sicer ne bo presegla [ 4]-odstotnega tržnega deleža na litovskem posojilnem in depozitnem trgu, [ 1,5]-odstotnega deleža na estonskem posojilnem trgu in [ 2,5]-odstotnega deleža na estonskem depozitnem trgu ter [ 0,5]-odstotnega deleža na švedskem in nemškem depozitnem trgu (glej uvodni izjavi (77) in (78)). Zgornje meje dopuščajo omejeno rast na teh trgih zaradi potrebe banke, da pridobi različne vire financiranja. Zaradi trenutnih makroekonomskih razmer v Latviji je težko privabiti zunanje financiranje. Depoziti latvijskih rezidentov so bistveno nižji od skupnega posojilnega portfelja v tej državi članici. Glavni konkurenti banke prejemajo finančna sredstva od svojih matičnih družb s sedežem v tujini. Zato je razumljivo, da mora banka Citadele nekaj finančne osnove obdržati v tujini (po eno podružnico na Švedskem in v Nemčiji), da bi razširila svojo osnovo za financiranje. Komisija glede na majhno prisotnost banke na teh trgih in potrebo po različnih virih financiranja za zagotovitev uspešnega poslovanja banke meni, da so dogovorjene zgornje meje na teh trgih ustrezne.
(155)
Komisija prav tako pozdravlja prepoved oglaševanja državne podpore, s katero se banki Citadele prepreči, da bi pomoč uporabila za financiranje protikonkurenčnega tržnega ravnanja, in prepoved prevzemov, ki dodatno zagotavlja, da se državna pomoč ne bo uporabila za prevzemanje konkurentov. Poleg tega banka Citadele ne bo povečala števila svojih podružnic.
(156)
Banka Parex in njene hčerinske družbe bodo po razcepitvi dejansko […] v celotni življenjski dobi, ki naj bi trajala osem let. Šteje se, da je to obdobje ustrezno za dokončanje postopkov izterjave in odprodaje sredstev ter hkrati za izognitev prisilni prodaji.
(157)
Čeprav bo banka Parex obdržala dovoljenje za opravljanje bančnih storitev, niti njej niti njenim hčerinskim družbam ne bo dovoljeno izvajanje novih dejavnosti, razen tistih, ki so nujne za upravljanje in prodajo dodeljenih sredstev. Banka Parex bo zlasti prenehala dodeljevati nova posojila in sprejemati depozite prebivalstva (glej uvodni izjavi (84) in (85)). Poleg tega bo svoje lizinške dejavnosti postopoma ukinila ali odprodala do […].
(158)
Latvija se je zavezala, da bo dodatni kapital strogo omejila v smislu časa ([…]) in obsega (do 218,7 milijona LVL) (glej uvodno izjavo (87)).
(159)
Glede na navedeno se šteje, da je pomoč za banko Parex (po razcepitvi) omejena na najnižjo potrebno za […], s čimer se prepreči nedovoljeno izkrivljanje konkurence.
(160)
Posledično sta obseg in narava predlaganih ukrepov za banki Citadele in Parex, zlasti bistveno zmanjšanje velikosti in prisotnosti na trgu v povezavi s prodajo v razumnem roku, zadostna in ustrezna za preprečitev nedovoljenega izkrivljanja konkurence. Poleg tega bi globina prestrukturiranja v povezavi s prodajo banke Citadele zadostovala za izravnavo morebitnega izkrivljanja konkurence, ki bi morda izhajalo iz potencialno neustreznega nadomestila in vračila neupravičeno prejetih sredstev.
(161)
V točki 46 Sporočila o prestrukturiranju je navedena zahteva, da so za preverjanje ustreznega izvajanja načrta prestrukturiranja potrebna redna podrobna poročila držav članic. Latvijski organi so se zato zavezali, da bodo Komisiji vsakih šest mesecev od datuma tega sklepa predložili taka poročila za banki Citadele in Parex.
(162)
Latvija se je zavezala, da bo imenovala skrbnika za spremljanje, ki bo nadzoroval izpolnjevanje zavez in poročal Komisiji.
(163)
Komisija ugotavlja, da je načrt prestrukturiranja banke Parex, opisan v razdelku 2 tega sklepa, združljiv s členom 107(3)(b) PDEU in izpolnjuje zahteve iz Sporočila o prestrukturiranju v smislu poslovne uspešnosti, porazdelitve bremena in ukrepov za omilitev izkrivljanja konkurence.
(164)
Latvija izjemoma soglaša, da se ta sklep sprejme v angleškem jeziku -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Pomoč za prestrukturiranje, ki jo Latvija izvaja za banki AS Parex in AS Citadele, se glede na načrt prestrukturiranja in zaveze, ki jih je sprejela Republika Latvija, šteje za združljivo z notranjim trgom v smislu člena 107(3)(b) Pogodbe o delovanju Evropske unije.
Člen 2
Ta sklep je naslovljen na Republiko Latvijo.
V Bruslju, 15. septembra 2010