РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 115/2012 НА КОМИСИЯТА
от 9 февруари 2012 година
за налагане на временно изравнително мито върху вноса на определени скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия
ЕВРОПЕЙСКАТA КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално член 12 от него,
след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Откриване на процедура
(1)
На 13 май 2011 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) (наричано по-долу „известие за образуване на процедура“), Комисията оповести образуването на антисубсидийна процедура (наричано по-долу „антисубсидийната процедура“) по отношение на вноса в Съюза на определени скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия (наричана по-долу „Индия“ или „засегнатата държава“).
(2)
В същия ден с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3) (наричано по-долу „известие за откриване“), Комисията оповести откриването на антидъмпингова процедура по отношение на вноса в Съюза на определени скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия и започна отделно разследване (наричано по-долу „антидъмпинговата процедура“).
(3)
Антисубсидийната процедура беше открита след жалба, подадена на 31 март 2011 г. от European Industrial Fasteners Institute (EIFI) (наричан по-долу „жалбоподателят“) от името на производители, които представляват повече от 25 % от общото производство в Съюза на определени скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за субсидиране на посочения продукт и за съществена вреда, произтичаща от субсидирането, които бяха сметнати за достатъчно основание за започването на разследване.
(4)
Преди образуването на процедурата и в съответствие с член 10, параграф 7 от основния регламент Комисията уведоми правителството на Индия (наричано по-долу „ПИ“), че е получила надлежно документирана жалба, в която се твърди, че субсидираният внос на определени скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия причинява съществена вреда на индустрията на Съюза. ПИ беше поканено на консултации с цел да се изясни ситуацията по отношение на съдържанието на жалбата и да се постигне взаимноприемливо решение. Такова решение не беше намерено.
1.2. Страни, засегнати от процедурата
(5)
Комисията официално извести за образуването на процедурата подалите жалбата производители от Съюза, другите известни ѝ производители от Съюза, производителите износители, вносителите, ползвателите, за които е известно, че са засегнати от него, както и индийските органи. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за образуване на процедурата.
(6)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице конкретни причини, поради които следва да бъдат изслушани, бе предоставена такава възможност.
1.2.1. Подбор на извадка от производители износители от Индия
(7)
С оглед на големия брой производители износители в Индия в известието за образуване на процедура беше предвидено да се подбере извадка за установяване на субсидиране в съответствие с член 27 от основния регламент.
(8)
За дареши Комисията дали е необходимо формирането на извадка и ако е необходимо, да направи подбор за нея, производителите износители от Индия бяха приканени да заявят интереса си в срок от 15 дни, считано от датата на започване на разследването, и да предоставят основна информация за своя износ и продажбите си на вътрешния пазар, за конкретните си дейности, свързани с производството на разглеждания продукт, и за наименованията и дейностите на всички свързани дружества, участващи в производството и/или продажбите на разглеждания продукт през периода 1 април 2010 г.-31 март 2011 г.
(9)
Със съответните индийски органи също бяха проведени консултации във връзка с подбора на представителна извадка.
(10)
Общо пет производители износители, включително група от свързани дружества в Индия, представиха поисканата информация и изразиха съгласие да бъдат включени в извадката в рамките на срока, определен в известието за образуване на процедура. Тези съдействащи дружества съобщиха данните за износа на разглеждания продукт за Съюза по време на разследвания период. Сравнението между данните на Евростат за вноса и обема на износа за Съюза на разглеждания продукт, съобщен за разследвания период от петте съдействащи дружества, показа, че равнището на съдействие на индийските производители износители се доближава до 100 %. Така че подборът на извадката бе направен въз основа на информацията, представена от тези пет производители износители.
1.2.2. Подбор на извадката от съдействащите дружества от Индия
(11)
В съответствие с член 27 от основния регламент Комисията подбра извадка въз основа на най-големия представителен обем на износа на разглеждания продукт за Съюза, разследването на който би могло да се осъществи по приемлив начин в рамките на наличното време. Подбраната извадка се състои от три отделни дружества, представляващи заедно около 98 % от общия обем на износа на разглеждания продукт от Индия за Съюза.
(12)
В съответствие с член 27, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации със засегнатите страни и индийските органи относно съставянето на извадката. Двамата производители износители, които не бяха подбрани в извадката, настояха също да бъдат включени в нея. С оглед на представителността на предложената извадка обаче, както беше споменато в съображение 11 по-горе, се стигна до заключението, че не е необходимо да се изменя или разширява извадката.
1.2.3. Индивидуално разглеждане на дружествата, невключени в извадката
(13)
Заявление за индивидуално разглеждане съгласно член 27, параграф 3 от основния регламент беше получено от един невключен в извадката производител износител. Разглеждането на това заявление на временния етап щеше да бъде прекалено обременяващо. Поради това решението дали да бъде извършено индивидуално разглеждане по отношение на това дружество ще бъде взето на по-късен етап от процедурата.
1.2.4. Подбор на извадка от производители от Съюза
(14)
С оглед на очевидно големия брой производители от Съюза в известието за образуване на процедура беше предвидено да се подбере извадка в съответствие с член 27 от основния регламент с цел установяване на вредата.
(15)
В известието за образуване на процедура Комисията заяви, че временно е извършила подбор на извадка от производители от Съюза. Извадката се състоеше от пет дружества от общо 15-те производители от Съюза, които бяха известни преди започването на разследването, като те бяха подбрани въз основи на техните обем на продажби, размер и географско положение в Съюза. Те представляваха 37 % от общия изчислен обем на производството в Съюза по време на разследвания период. Заинтересованите страни бяха поканени да се запознаят с досието и да изразят становището си относно цесеъобразността на този подбор в срок от 15 дни от датата на публикуване на известието за образуване на процедура. Нито една от заинтересованите страни не възрази срещу предложената извадка, включваща пет дружества.
(16)
Впоследствие един от петте производители от Съюза, включени в извадката, прекрати своето съдействие. Останалите четири компании, включени в извадката, все още представляваха 32 % от общия изчислен обем на производството в Съюза през разследвания период. Поради това извадката беше сметната за все още представителна за индустрията на Съюза. Проверките на място се проведоха в помещенията на три от тези дружества. На този временен етап от разследването беше прието, че изчерпателен документален анализ е достатъчен за удостоверяване на данните, предоставени от четвъртото дружество, включено в извадката.
1.2.5. Подбор на извадка от несвързани вносители
(17)
С оглед на потенциално големия брой вносители, участващи в процедурата, в известието за образуване на процедура беше предвидено да се подбере извадка от вносителите в съответствие с член 27 от основния регламент. Двама вносители представиха поисканата информация и изразиха съгласие да бъдат включени в извадката в рамките на срока, определен в известието за образуване на процедура. Поради малкия брой вносители, заявили своя интерес, бе решено да не се подбира извадка.
1.2.6. Отговори на въпросниците и проверки
(18)
Комисията изпрати въпросници до всички страни, за които бе известно, че са засегнати, и до всички други дружества, които се представиха в рамките на срока, определен в известието за образуване на процедура. Така че бяха изпратени въпросници на ПИ, на включените в извадката производители износители в Индия, на включените в извадката производители в Съюза, на сътрудничилите вносители в Съюза и на всички ползватели, за които бе известно, че са засегнати от разследването.
(19)
Отговори бяха получени от ПИ, включените в извадката производители износители и четиримата включени в извадката производители от Съюза. Нито един от вносителите или потребителите, с които беше осъществен контакт, не предостави отговори на въпросника.
(20)
Комисията проучи и провери цялата представена от заинтересованите страни информация, счетена за необходима за целите на временното определяне на субсидирането, вредата от него и интереса на Съюза. Тя извърши проверки на място в помещенията на ПИ в Делхи и на следните страни:
Производители от Съюза
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c, Grumello del Monte, Италия,
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Италия,
-
Ugivis S.A., Belley, Франция;
Производители износители от Индия
-
Viraj Profiles Limited, Boisar, Dist. Thane, Maharashtra,
-
Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Dist. Thane, Maharashtra,
-
Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Gujarat.
1.3. Разследван период
(21)
Разследването на субсидирането и вредата обхвана периода от 1 април 2010 г. до 31 март 2011 г. (наричан по-долу „разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, имащи отношение към оценката на вредата, обхвана периода от 2008 г. до края на разследвания период (наричан по-долу „разглежданият период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И ПОДОБЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(22)
Разглежданият продукт са скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части („разглежданият продукт“) с произход от Индия, понастоящем класирани в кодове по КН 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 и 7318 15 70.
2.2. Подобен продукт
(23)
Установено бе, че разглежданият продукт и произвежданият и продаван на вътрешния пазар в Индия продукт, както и продуктът, произвеждан и продаван на пазара на Съюза от индустрията на Съюза, имат еднакви основни физически, химически и технически характеристики, както и че са предназначени за едни и същи основни видове употреба. Поради тази причина те временно се считат за подобни по смисъла на член 2, буква в) от основния регламент.
3. СУБСИДИРАНЕ
3.1. Въведение
(24)
Въз основа на информацията, съдържаща се в жалбата, и на отговорите на въпросника на Комисията бяха разследвани посочените по-долу схеми, за които се твърди, че включват предоставянето на субсидии:
а)
схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения;
б)
схема за предварителни разрешения;
в)
схема за насърчаване на износа чрез внос на средства за производство;
г)
схема за експортно ориентирани единици;
д)
схема за фокусиране върху продукта;
е)
схема за експортно кредитиране;
ж)
схема за освобождаване от данък върху електроенергията.
(25)
Схемите а)-д), посочени по-горе, се основават на Закона за външната търговия (развитие и регулиране) от 1992 г. (№ 22 от 1992 г.), който е влязъл в сила на 7 август 1992 г. („Закон за външната търговия“). Съгласно Закона за външната търговия ПИ има право да издава уведомления относно политиката по износ и внос. Те са обобщени в документите „Политика за външната търговия“ (наричани по-долу „ПВТ“), издавани на всеки пет години и редовно актуализирани от Министерството на търговията. Документът относно Политиката за външната търговия, който е от значение за производителите износители в настоящото разследване, е ПВТ 09-14. Освен това ПИ определя процедурите, уредени с ПВТ 09-14,. в „Наръчник на процедурите, том I“ („НП I 09-14“). Наръчникът на процедурите също се актуализира редовно.
(26)
Схемата за експортно кредитиране, посочена в буква е) по-горе, се базира на раздели 21 и 35А от Закона за регулиране на банковото дело от 1949 г., който позволява на Резервната банка на Индия (наричана по-долу РБИ) да дава нареждания на търговските банки в областта на експортното кредитиране.
(27)
Освобождаването от данък върху електроенергията, посочено в буква ж), е включено в Схемата с пакет от насърчителни мерки от 2007 г. на правителството на Махаращра, Резолюция № PSI-1707/(CR-50)/IND-8 от 30 март 2007 г.
3.2. Схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения (Duty Entitlement Passbook Scheme, наричана по-долу „DEPBS“)
a) Правно основание
(28)
Подробно описание на DEPBS се съдържа в глава 4.3 от ПВТ 09-14 и глава 4 от НП I 09-14.
б) Право на участие
(29)
Всеки производител износител или търговец износител има право да участва в тази схема.
в) Практическо осъществяване на DEPBS
(30)
Даден износител може да подаде заявление за отпускане на кредити по DEPBS, които се изчисляват като определен процент от стойността на продуктите, изнасяни по тази схема. Ставките на кредитите по DEPBS са установени от индийските власти за повечето продукти, включително и за разглеждания продукт. Те се определят на основата на стандартните норми за вложените материали в крайния продукт (Standard Input Output Norms, наричани по-долу „SIONs“), като се взема предвид предполагаемото съдържание на суровини от внос в продукта, предназначен за износ, и въздействието на митото върху такъв предполагаем внос, независимо от това дали вносните мита са били действително платени.
(31)
За да може да участва в схемата, дружеството трябва да осъществява износна дейност. По време на сделката за износ износителят трябва да подаде декларация до индийските власти, в която да посочи, че осъществява износ по схемата DEPBS. За да бъдат изнесени стоките, по време на процедурата по изпращане индийските митнически органи издават товарителница за износ. Този документ удостоверява, inter alia, размера на кредита по DEPBS, който следва да бъде предоставен за посочената сделка за износ. На този етап износителят знае каква точно полза ще получи. След издаването на товарителница за износ от митническите органи ПИ няма правомощия при отпускането на кредит по DEPBS.
(32)
Бе установено, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти кредитите по DЕРВЅ могат да бъдат заведени с натрупване като приход по търговските сметки след изпълнение на задължението за износ. Тези кредити могат да бъдат използвани за плащането на мита при последващ внос на каквито и да било стоки, с изключение на средства за производство и на стоки, за които са въведени ограничения върху вноса. Стоките, внасяни срещу такива кредити, могат да бъдат продавани на вътрешния пазар (като се плаща данък върху продажбата) или да бъдат използвани по друг начин. Кредитите по DEPBS са свободно прехвърляеми и са валидни в рамките на 24 месеца от датата на отпускане.
(33)
Заявление за кредити по DEPBS се попълва по електронен път и може да обхваща неограничен брой сделки за износ. Де факто не съществува строго определен краен срок за подаване на заявления за кредити по DEPBS. Използваната за управление на DEPBS електронна система не изключва автоматично сделки за износ след изтичане на крайния срок за подаване на заявления, посочен в глава 4.47 от НП I 09-14. Освен това, както ясно е предвидено в глава 9.3 от НП I 09-14, заявленията, получени след изтичане на крайния срок за подаване на заявления, винаги могат да бъдат разгледани, като им се наложи минимална наказателна такса.
(34)
Бе установено, че две от дружествата от извадката, Agarwal Fastners Pvt. Ltd. и Raajratna Ventures Ltd., са използвали тази схема през РП.
г) Заключения по отношение на DEPBS
(35)
В рамките на DEPBS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Кредитът по DEPBS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като кредитът в крайна сметка ще се използва за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. Освен това с кредитите по DEPBS се предоставя полза на износителя, тъй като по този начин се подобрява неговата ликвидност.
(36)
Освен това DEPBS е обвързана юридически с осъществяването на износа и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравняване по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(37)
Тази схема не може да се разглежда като допустима схема за възстановяване на мита или като схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, тъй като не отговаря на правилата, определени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. По-специално износителят няма задължение действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Нещо повече, не съществува система или процедура, посредством която да се провери кои суровини са вложени в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е извършено прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител има право да се ползва от DEPBS независимо от това дали изобщо внася суровини. За да може износителят да се ползва от схемата, е достатъчно само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. По този начин дори износители, които доставят суровините си изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се възползват от DEPBS.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(38)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент сумата на подлежащите на изравняване субсидии бе изчислена с оглед на установената съществуваща през РП полза, предоставена на получателя. В това отношение бе счетено, че ползата е била предоставена на получателя в момента, в който е била осъществена сделка за износ по тази схема. В този момент ПИ е задължено да се откаже от събиране на мита, което представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. След като митническите органи издадат товарителница за износ, в която, inter alia, е посочена сумата на кредита по DEPBS, който следва да се предостави за тази сделка за износ, ПИ няма право на преценка дали да предостави субсидията или не. Предвид горното се счита за целесъобразно оценката на ползата, получена в рамките на DEPBS, да се извършва чрез сумиране на кредитите, получени за всички сделки за износ, осъществени по тази схема през РП.
(39)
Когато бяха отправени основателни искания, таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати от така установените кредити, така че да се получи размерът на субсидията като числител, в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на тази субсидия бе разпределен върху общия експортен оборот през РП като подходящ знаменател, тъй като субсидията е обвързана с осъществяването на износа и не е била отпусната във връзка с изработените, произведени, изнесени или транспортирани количества.
(40)
Ставката на субсидията, установена по отношение на тази схема за засегнатите дружества през РП, възлиза на 4,70 %-6,53 %.
3.3. Схема за предварителни разрешения (Advance Authorisation Scheme, наричана по-долу „AAS“)
a) Правно основание
(41)
Подробно описание на схемата се съдържа в параграфи 4.1.3-4.1.14 от ПВТ 09-14 и в глави 4.1-4.30А от НП I 09-14.
б) Право на участие
(42)
AAS се състои от шест подсхеми, които са описани по-подробно в съображение 43 по-долу. Тези подсхеми се различават, inter alia, по обхвата си по отношение на правилата относно правото на участие. Производителите износители и търговците износители, „обвързани с“ поддържащи производители, имат право да участват в AAS за физически износ и в подсехми на AAS за годишни потребности. Производителите износители, които правят доставки за крайния износител, имат право да участват в AAS за междинни доставки. Основните изпълнители, които извършват доставки в рамките на категориите, свързани с „планиран износ“, посочени в параграф 8.2 от документ ПВТ 09-14 като доставчици на експортно ориентирана единица (наричана по-долу „ЕОU“), могат да участват в подсхемата на AAS за „планиран износ“. И накрая, междинните снабдители на производителите износители имат право на свързаните с „планиран износ“ ползи в рамките на подсхемите: „предварително нареждане за освобождаване“ (наричано по-долу „ARO“) и насрещен вътрешен акредитив.
в) Практическо осъществяване
(43)
Разрешение по AAS може да бъде издадено за:
i) физически износ: Това е основната подсхема. Тя позволява безмитен внос на суровини за производството на конкретен продукт, предназначен за износ. „Физически“ в този контекст означава, че продуктът, предназначен за износ, трябва да напусне територията на Индия. Разрешителното за внос и задължението за износ, включително типът на продукта, предназначен за износ, са посочени в лиценза;
ii) годишни потребности: Това разрешително не е свързано с конкретен продукт, предназначен за износ, а с по-широкообхватна група продукти (напр. химически продукти и свързани с тях продукти). В рамките на определен праг на стойноста, определен от осъществения внос, титулярят на лиценза може да внася безмитно всякакви суровини, предназначени за производството на който и да е от артикулите, попадащи в такава група продукти. Той може да изнася всякакви произведени продукти, включени в групата продукти, за която се използва освободен от мито материал;
iii) междинни доставки: Тази подсхема обхваща случаите, при които двама производители възнамеряват да произвеждат един-единствен продукт, предназначен за износ, и да си поделят производствения процес. Производителят износител, който произвежда междинния продукт, може да внася безмитно суровини и да получи за тази цел AAS за междинни доставки. Крайният износител завършва процеса на производство и е задължен да изнесе готовия продукт;
iv) планиран износ: Тази подсхема позволява на основния изпълнител да внася безмитно суровини, които са необходими за производството на стоки, които ще бъдат продавани като „планиран износ“ на категориите от клиенти, посочени в параграф 8.2 от ПВТ 04-09. Според ПИ планираният износ се отнася за онези сделки, при които доставените стоки не напускат страната. Няколко категории доставки са считани за планиран износ, при условие че стоките се произвеждат в Индия, т.е. представляват доставка на стоки за експортно ориентирана единица (ЕОU) или на дружество, разположено в специална икономическа зона (СИЗ).
v) предварително нареждане за освобождаване (ARO): Притежателят на разрешително по AAS, който възнамерява да доставя суровини от местни източници, вместо посредством пряк внос, има възможност да използва ARO. В такива случаи предварителните разрешения се признават за ARO и се прехвърлят в полза на местния снабдител при доставката на посочените в тях суровини. Чрез прехвърлянето на ARO местният доставчик получава правото да ползва предимствата от „планирания износ“, както е посочено в параграф 8.3 от ПВТ 09-14 (т.е. AAS за междинни доставки/планиран износ, възстановяване при планиран износ и възстановяване на крайни акцизи). Чрез механизма на ARO се възстановяват данъци и мита на доставчика, а не на крайния износител, под формата на възстановяване на мита. Възстановяването на данъци или мита е възможно както за местни, така и за вносни суровини;
vi) насрещен вътрешен акредитив: Тази подсхема също обхваща местните доставки на титуляр на предварително разрешение. Притежателят на предварително разрешение може да се обърне към банка за издаване на насрещен вътрешен акредитив в полза на местен доставчик. Разрешението ще бъде признато от банката за пряк внос само по отношение на стойността и обема на суровините, които са набавени на местния пазар, а не чрез внос. Местният доставчик ще има право на ползите на планирания износ, както е посочено в точка 8.3 от ПВТ 09-14 (т.е. AAS на междинни доставки/планиран износ, възстановяване при планиран износ и възстановяване на крайни акцизи).
(44)
Едно от дружествата, включени в извадката, е получило отстъпки по AAS във връзка с разгледания продукт през РП. Въпросното дружество е използвало една от подсхемите, т.е. AAS за „физически износ“. Следователно не е необходимо да се установи дали останалите неизползвани подсхеми подлежат на изравняване.
(45)
За целите на извършването на проверки от страна на индийските органи титулярят на предварително разрешение е правно задължен да води „вярна и точна отчетност за потреблението и оползотворяването на безмитни вносни стоки/стоки от вътрешния пазар“ в определен формат (глави 4.26 и 4.30 и допълнение 23 към НП I 09-14), т.е. регистър на действителното потребление. Този регистър трябва да бъде заверен от външен експерт-счетоводител/счетоводител, експерт по управленско счетоводство, който издава сертификат, удостоверяващ, че задължителните регистри и съответните записи са били проверени и информацията, представена съгласно допълнение 23, е вярна и точна във всяко едно отношение.
(46)
По отношение на подсхемата, използвана през РП от засегнатото дружество, т.е. физически износ, разрешението за внос и задължението за износ са фиксирани от ПИ по отношение на обема и стойността и са документирани в разрешението. В допълнение към това, към момента на вноса и износа правителствените служители трябва да документират в разрешението съответните сделки. Обемът на вноса, разрешен по AAS, се определя от ПИ въз основа на SIONs, които съществуват за повечето продукти, включително за разглеждания продукт. Внасяните суровини не могат да се прехвърлят и трябва да бъдат използвани за производството на така получения продукт, предназначен за износ. Задължението за износ трябва да бъде изпълнено в рамките на предписания срок след издаването на лиценза (24 месеца с възможност за две удължавания от по шест месеца).
(47)
При разследването бе установено, че изискванията за проверка, определени от индийските органи, или не се спазват, или не са изпробвани на практика.
(48)
Дружеството, използващо схемата, действително е водило някакъв регистър на производството и потреблението. Допълнение 23 не е било попълнено надлежно и поради това не може да бъде смятано за действителен регистър на потреблението, както е предвидено в глави 4.26 и 4.30 от НП I 09-14. Действителен регистър на потреблението през РП не беше наличен и следователно не бе възможно да се проверят, inter alia, записите относно потреблението, за да се установи кои суровини са били употребявани при производството на изнасяния продукт и в какви количества, както е посочено в копието на допълнение 23. Що се отнася до изискванията за проверка, посочени в съображение 45 по-горе, нямаше водени от дружеството записи за това как е извършено това удостоверяване. Не съществуваше план на одита, нито друг съпътстващ материал за проведения одит (например доклад за одита), не съществуваше запис на информация за използваната методология и необходимите специфични изисквания за такава щателна дейност, за която се изисква подробно познаване от техническа гледна точка на производствения процес. Евентуално прекомерно опрощаване в полза на дружеството, съобщено в допълнение 23, не е предизвикало намеса или проверка от страна на съответните органи. В обобщение счита се, че разследваният износител не е бил в състояние да докаже, че са спазени съответните разпоредби от ПВТ 09-14.
г) Заключение по отношение на схемата AAS
(49)
Освобождаването от вносни мита е субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент, тъй като представлява финансово участие от страна на ПИ, като по този начин е реализирана полза за разследвания износител.
(50)
Освен това субсидиите, свързани с физическия износ по AAS несъмнено са обвързани юридически с осъществяването на износа и следователно се разглеждат като специфични и подлежащи на изравняване съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент. Без задължение за износ никое дружество не може да получи ползи в рамките на тази схема.
(51)
Подсхемата, използвана в настоящия случай, не може да се разглежда като допустима схема за възстановяване на мита или като схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на правилата, установени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. ПИ не е приложило ефективно система за проверка или процедура, с която да се потвърди дали и в какви количества са вложени суровини в производството на изнасяния продукт (приложение II, раздел II, точка 4 към основния регламент и, в случай на схеми за възстановяване за заместители, приложение III, раздел II, точка 2 към основния регламент). Също така SIONs за разглеждания продукт не са били достатъчно точни и не могат да представляват система за проверка на действителното потребление, тъй като естеството на тези стандартни норми не дава възможност на ПИ да провери с достатъчна точност какво количество суровини са вложени в производството на изнасяния продукт. Освен това ПИ не е провело допълнителна проверка въз основа на действително вложените суровини, макар и по принцип това да се изисква в случаите, в които не е налице ефективно прилагана система за проверка (приложение II, раздел II, точка 5 и приложение III, раздел II, точка 3 към основния регламент).
(52)
Тази подсхема следователно подлежи на изравняване.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(53)
Поради липсата на допустими системи за възстановяване на мита или за възстановяване на мита за заместители, подлежащата на изравняване полза е опрощаването на общата сума на вносните мита, които по принцип са дължими при вноса на влаганите в продукта суровини. В това отношение следва да се отбележи, че основният регламент предвижда не само изравнителни мерки, които да компенсират „прекомерно“ опрощаване на мита. В съответствие с член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и приложение I, буква и) от основния регламент прекомерното опрощаване на мита може да бъде обект на изравнителни мерки само при условие че са спазени условията на приложения II и III към основния регламент. В конкретния случай обаче тези условия не са изпълнени. Следователно ако не бъде доказано, че е проведен адекватен процес по мониторинг, горното изключение за схемите за възстановяване не е приложимо и се прилага обичайното правило за изравнителните мерки спрямо сумата на неплатените мита (приходи, от които правителството се е отказало), а не спрямо предполагаемо прекомерно опрощаване. Както е посочено в приложение II, раздел II и приложение III, раздел II към основния регламент, изчисляването на такова прекомерно опрощаване не спада към задълженията на разследващия орган. Напротив, съгласно член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, той трябва само да установи наличието на достатъчно доказателства, които да опровергаят целесъобразността на евентуално описана система за проверка.
(54)
Размерът на субсидията за дружеството, което е използвало AAS, бе изчислен въз основа на вносните мита, от които правителството се е отказало (основно мито и специално допълнително мито) върху материалите, внесени по подсхемата през РП (числител). В съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати от размера на субсидията, когато за това бяха отправени основателни искания. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент този размер на субсидията бе разпределен върху оборота от износа на разглеждания продукт през РП като подходящ знаменател, тъй като субсидията е обвързана юридически с осъществяването на износа и не е била отпусната във връзка с изработените, произведени, изнесени или транспортирани количества.
(55)
Ставката на субсидията, установена по отношение на тази схема за засегнатото дружество през РП, възлиза на 2,94 %.
3.4. Схема за насърчаване на износа чрез внос на средства за производство (Export Promotion Capital Goods Scheme, наричана по-долу „EPCGS“)
a) Правно основание
(56)
Подробно описание на EPCGS се съдържа в глава 5 от ПВТ 09-14 и глава 5 от НП I 09-14.
б) Право на участие
(57)
В схемата могат да участват производители износители, търговци износители, „обвързани с“ поддържащи производители, и доставчици на услуги.
в) Практическо осъществяване
(58)
В случай че е спазено условието за задължение за износ, дадено дружество има право да внася средства за производство (нови и употребявани средства за производство) с намалена ставка на митото. За целта ПИ издава лиценз по EPCGS след подаване на заявление и заплащане на такса. Схемата предвижда намалена ставка на вносното мито в размер на 5 %, приложима за всички средства за производство, внесени по този режим. С цел да бъде спазено задължението за износ внесените средства за производство трябва да бъдат използвани за производството на определено количество стоки за износ в рамките на определен период от време. Съгласно ПВТ 09-14 средствата за производство могат да бъдат внасяни при нулева ставка на митото в рамките на схемата EPCGS, но в този случай срокът за изпълнение на задължението за износ е по-кратък, т.е. шест години вместо осем години от датата на издаване на разрешението. Титулярят на лиценз по EPCGS може да си набави средства за производство и на местния пазар. В такъв случай местният производител на средства за произвосдство може да се ползва от безмитен внос за компонентите, необходими за изработването на подобни средства за производство. Като алтернатива местният производител може да поиска да получи ползите за планиран износ по отношение на доставката на средства за производство на титуляря на лиценз по EPCGS.
(59)
Беше установено, че всички включени в извадката производители износители са използвали тази схема по време на РП.
г) Заключение по отношение на схемата EPCG
(60)
В рамките на EPCGS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Намаляването на митото представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като тази отстъпка намалява приходите на ПИ от иначе дължими мита. В допълнение на това от намаляването на митото произтича полза за износителя, тъй като спестените при вноса мита подобряват ликвидността на дружеството.
(61)
Освен това EPCGS е обвързана юридически с осъществяването на износа, тъй като подобни лицензи са свързани със задължение за осъществяване на износ. Следователно схемата се разглежда като специфична и подлежаща на изравняване съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(62)
Тази схема не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система с възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Средствата за производство не попадат в обхвата на подобни допустими системи, както е посочено в приложение I, буква и) към основния регламент, защото не се потребява/влага в производството на изнасяните продукти.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(63)
Размерът на субсидията беше изчислен в съответствие с член 7, параграф 3 от основния регламент въз основа на неплатеното мито върху внесените средства за производство, разпределени в рамките на период, който отразява обичайния срок на амортизация на такива средства за производство в съответната индустрия. В съответствие с установената практика така изчисленият размер, отнасящ се до РП, беше коригиран с добавянето на лихвите за този период, за да представя пълната стойност на ползите през това време. За тази цел беше счетен за подходящ търговският лихвен процент, приложим в Индия през разследвания период. Когато бяха отправени основателни искания, таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент.
(64)
В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент размерът на тази субсидия беше отнесен към съответния оборот от износа през РП като подходящ знаменател, тъй като субсидията е обвързана юридически с осъществяването на износа и не е била отпусната във връзка с изработените, произведени, изнесени или транспортирани количества.
(65)
Ставките на субсидията, установени по отношение на тази схема за засегнатите дружества през РП, възлизат на 0,11 %, 0,16 % и 0,19 %.
3.5. Схема за експортно ориентирани единици (наричана по-долу „EOUS“)
a) Правно основание
(66)
Подробни данни относно схемата за EOU се съдържат в глава 6 от ПВТ 09-14 и глава 6 от НП I 09-14.
б) Право на участие
(67)
С изключение на чисто търговските дружества, всички предприятия, които по принцип поемат задължение за износ на цялото си производство на стоки или услуги, могат да бъдат учредени в рамките на схемата за EOU. Предприятията в индустриалния сектор трябва да изпълнят условието за минимален инвестиционен праг в дълготрайни активи, за да могат да участват в EOUS.
в) Практическо осъществяване
(68)
Експортно ориентираните единици могат да бъдат разположени и установени навсякъде в Индия.
(69)
Заявлението за предоставяне на статут на ЕОU трябва да включва подробности за следващите пет години относно, inter alia, планираните производствени количества, приблизителната стойност на износа, потребностите от внос и потребностите от местни суровини. При одобрение на заявлението на дружеството от страна на органите то бива уведомявано за свързаните с това одобрение ред и условия. Съгласието дружеството да бъде признато за участващо в EOUS е валидно за срок от пет години. То може да бъде подновявано за допълнителни периоди.
(70)
Ключово задължение на ЕОU, както е посочено в документ ПВТ 09-14, е постигането на нетни външнотърговски (НВТ) приходи; т.е. през съответен референтен период (пет години) общата стойност на износа трябва да бъде по-висока от общата стойност на внесените стоки.
(71)
Експортно ориентираните единици имат право на следните отстъпки:
i)
освобождаване от вносни мита върху всички видове необходими или свързани с изработката, производството и преработката стоки (включително средства за производство, суровини и консумативи);
ii)
освобождаване от акциз върху стоки, набавени от местни източници;
iii)
възстановяване на централния данък върху продажбите, заплащан при закупуване на стоки на местния пазар;
iv)
възможност за продажба на част от продукцията на вътрешния пазар на цена до 50 % от стойността FOB на износа, ако са налице положителни НВТ приходи след плащането на преференциалните мита, по-специално на акциза върху готовата продукция;
v)
частично възстановяване на платен данък върху гориво, набавено от местни нефтени компании;
vi)
освобождаване от обичайно дължимия данък върху печалбите, реализирани при експортни продажби в съответствие с раздел 10Б от Закона за данъка върху доходите, за десетгодишен период, считано от започването на дейността.
(72)
Единиците, чиято дейност попада в рамките на тази схема, са поставени под надзора на митническите служители.
(73)
Те са правно задължени да водят точна отчетност за целия внос, за потреблението и използването на всички вносни материали и за осъществения износ съгласно съответния параграф от НП I 09-14. Тези документи следва да се предават периодично на компетентните индийски органи чрез тримесечни или годишни доклади за постигнатия напредък.
(74)
Въпреки това „в нито един момент дадена ЕОU не е длъжна да свързва всяка внесена партида със своя износ, прехвърляния към други единици, продажби на вътрешния пазар (в т. нар. вътрешна тарифна зона) или стокови наличности“, както е посочено в съответния раздел от НП I 09-14.
(75)
Продажбите на вътрешния пазар се експедират и регистрират на основата на самоудостоверяване. Процесът на експедиране на експортните партиди на дадена ЕОU се наблюдава от митнически/акцизен служител.
(76)
В настоящия случай EOUS е използвана от един от износителите от извадката. Този износител е използвал схемата, за да внася суровини, консумативи и средства за производство без вносни мита, да си набавя стоки на вътрешния пазар без акцизи, да си възстановява данъка върху продажбите и да продава част от производството си на вътрешния пазар. По този начин той е извлякъл всички ползи, изброени в съображение 71 по-горе, подточки i)-vi). Въпреки това, по отношение на освобождаването от данъка върху доходите в съответствие с раздел 10B от Закона за данъка върху доходите, при разследването бе установено, че от 1 април 2010 г. дружеството няма право да ползва това освобождаване. Поради това разпоредбите за освобождаване от данък върху доходите на ЕОU не бяха разглеждани допълнително в контекста на настоящото разследване.
(77)
На много късен етап дружеството, за което беше установено, че извършва дейност като ЕОU, внесе подробни коментари относно схемата, като твърдеше, inter alia, че различните мерки, които са на разположение на ЕОЕ, не представляват субсидии, подлежащи на изравняване. Не бе възможно анализът на тези коментари да бъде приключен своевременно на този етап; той обаче ще бъде включен надлежно на следващия етап от настоящото разследване.
г) Заключения по отношение на EOUS
(78)
Освобождаването на ЕОU от три вида вносни мита („основно мито“, „допълнително мито за финансиране на образованието“ и „данък за финансиране на висшето и средното образование“) и възстановяването на данъка върху продажбите представляват финансово участие на ПИ по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Правителството се отказва от приходи, които иначе биха били дължими, ако не съществуваше тази схема, като по този начин предоставя на ЕОU полза по смисъла на член 3, параграф 2 от основния регламент, като подобрява нейната ликвидност, понеже тя не е задължена да плаща обичайно дължимите мита и ѝ се възстановява данъкът върху продажбите.
(79)
Освен това, ЕОU не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система с възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на правилата, определени в приложение I, букви з) и и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. ПИ не е приложило ефективно система за проверка или процедура, с която да се потвърди дали и в какви количества са вложени суровини в производството на изнасяния продукт (приложение II, раздел II, точка 4 от основния регламент и, в случай на схеми за възстановяване за заместители, приложение III, раздел II, точка 2 от основния регламент). С въведената система за проверка се цели мониторинг на изпълнението на задължението за осигуряване на НВТ приходи, а не на влагането на внасяните стоки в производството на изнасяни стоки.
(80)
Освобождаването от акциз и от неговия еквивалент под формата на вносно мито обаче не води до отказ от приходи, които при други обстоятелства са дължими. Акцизите и допълнителните мита, ако бъдат платени, могат да се използват като кредит за собствени бъдещи задължения за плащане на мита (т.нар. механизъм на централизиран ДДС - CENVAT), който представлява система, сравнима с ДДС, и дава възможност на индийските дружества да приспадат данъците върху покупките от дължимите данъци върху продажбите. Следователно тези мита не са окончателни. Посредством кредита по „CENVAT“ окончателно мито се налага единствено върху добавената стойност, но не и върху суровините.
(81)
По този начин освобождаването от основното мито, допълнителното мито за финансиране на образованието, данъка за финансиране на висшето и средното образование и възстановяването на централния данък върху продажбите представляват субсидии по смисъла на член 3 от основния регламент. Те са обвързани юридически с осъществяването на износа и следователно се считат за специфични и подлежащи на изравняване съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент. Експортната цел на дадена ЕОU, както е посочено в глава 6.1 от ПВТ 09-14, е задължително условие за ползване на насърчителните мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(82)
По този начин през РП ползата, подлежащата на изравняване, е опрощаването на вносните мита (основното мито, допълнителното мито за финансиране на образованието и данъка за финансиране на висшето и средното образование), обикновено дължими при внос, а така също и възстановяването на централния данък върху продажбите.
i) Освобождаване от вносни мита (основно мито, допълнително мито за финансиране на образованието и данък за финансиране на висшето и средното образование) и възстановяване на централния данък върху продажбите на суровини и консумативи
(83)
Размерът на субсидиите за износителите, които са експортно ориентирани единици, е изчислен въз основа на несъбраните вносни мита (основното мито, допълнителното мито за финансиране на образованието и данъка за финансиране на висшето и средното образование) върху материалите, внесени за ЕОU като цяло, и данъка върху продажбата, възстановен през РП. Таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати от тази сума в съответствие с член 7, параграф 1, буква a) от основния регламент, за да се получи размерът на субсидията като числител. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент този размер на субсидията бе разпределен върху съответния оборот от износа, натрупан през РП като подходящ знаменател, тъй като субсидията е обвързана юридически с осъществяването на износа и не и била отпусната във връзка с изработените, произведени, изнесени или транспортирани количества. Така полученият марж на субсидията за засегнатото дружество бе 2,68 %.
ii) Освобождаване от вносни мита (основно мито, допълнително мито за финансиране на образованието и данък за финансиране на висшето и средното образование) върху средствата за производство
(84)
Средствата за производство не се влагат физически в готовите стоки. В съответствие с член 7, параграф 3 от основния регламент ползата за засегнатото дружество бе изчислена въз основа на размера на неплатените мита върху внесените средства за производство, разпределени за период, който съответства на периода на нормална амортизация на подобни средства за производство в едно от разследваните дружества. Така изчисленият размер, който се отнася към РП, бе коригиран с добавянето на лихвите за този период, за да се отрази стойността на ползата през това време и по този начин да се установи пълният размер на ползата от тази схема за получателя. За тази цел беше счетен за подходящ търговският лихвен процент, приложим в Индия по време на разследвания период. В съответствие с член 7, параграф 2 и член 7, параграф 3 от основния регламент този размер на субсидията бе разпределен върху съответния оборот от износа, натрупан през РП като подходящ знаменател, тъй като субсидията е обвързана юридически с осъществяването на износа и не е била отпусната във връзка с изработените, произведени, изнесени или транспортирани количества. Така полученият марж на субсидията за засегнатото дружество бе 0,05 %.
(85)
По този начин общият марж на субсидията, получен за засегнатото дружество в рамките на EOUS, възлиза на 2,73 %.
3.6. Схема за фокусиране върху продукта (Focus Product Scheme, наричана по-долу „FPS“)
a) Правно основание
(86)
Подробно описание на схемата се съдържа в параграфи от 3.15 до 3.17 от ПВТ 09-14 и глави 3.9 до 3.11 от НП I 09-14.
б) Право на участие
(87)
Съгласно параграф 3.15.2 от ПВТ 09-14, износителите на продукти, посочени в допълнение 37D към НП I 09-14, имат право да участват в схемата.
в) Практическо осъществяване
(88)
Износител на стоки, включени в списъка от допълнение 37D към НП I 09-14, може да кандидатства за одобрение на митнически кредит в рамките на схемата за FPS в размер на 2 % или 5 % от стойността FOB на износа. За продукт(и)/сектор(и) със специален фокус, включени в таблици 2 и 5 от горепосоченото допълнение 37D, обаче е налице възможност за ползване одобрение на митнически кредит в размер на 5 % от стойността FOB на износа. Разглежданият разследван продукт е включен в списъка на продуктите със специален фокус.
(89)
FPS е следекспортна схема, т.е. дружеството трябва да осъществи износ, за да има право на ползите съгласно тази схема. В резултат на това дружеството подава онлайн заявление до съответния орган заедно с копия на поръчка за износ и фактурата, банковата разписка, показваща, че са платени приложимите такси, копие от товарителниците и банковото удостоверение за получено плащане или удостоверение за входящ валутен превод при пряко договаряне на документите. Когато оригиналните екземпляри на товарителниците и/или банковите удостоверения за получено плащане са представени с цел получаване на ползи по друга схема, дружеството може да подаде заверени от самото него копия, като посочи съответния орган, на който са били представени оригиналните документи. Онлайн заявлението за кредити по FPS може да включва не повече от 50 товарителници.
(90)
Бе установено, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти кредитите по FРЅ могат да бъдат заведени с натрупване като приход по търговските сметки след изпълнение на задължението за износ. Тези кредити могат да бъдат използвани за плащането на мита при последващ внос на каквито и да било стоки, с изключение на средства за производство и на стоки, за които са въведени ограничения върху вноса. Стоките, внасяни срещу такива кредити, могат да бъдат продавани на вътрешния пазар (като се плаща данък върху продажбата) или да бъдат използвани по друг начин. Кредитите по FPS са свободно прехвърляеми и са валидни в рамките на 24 месеца от датата на отпускане.
(91)
Бе установено, че две от дружествата от извадката са използвали тази схема през РП.
г) Заключение по отношение на схемата FPS
(92)
В рамките на FPS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Кредитът по FPS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като кредитът евентуално може да бъде използван за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. Освен това с кредитите по FPS се предоставя полза на износителя, тъй като по този начин се подобрява неговата ликвидност.
(93)
Освен това ползването на FPS е обвързано юридически с осъществяването на износа и следователно схемата се счита за специфична и подлежаща на изравняване по смисъла на член 4, параграф 4, буква а) от основния регламент.
(94)
Тази схема не може да се разглежда като допустима схема за възстановяване на мита или като схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, тъй като не отговаря на правилата, определени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. По-специално износителят няма задължение действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Нещо повече, не съществува система или процедура, посредством която да се провери кои суровини са вложени в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е извършено прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител има право да участва в FPS независимо от това дали изобщо внася суровини. За да може износителят да се ползва от схемата, е достатъчно само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. По този начин дори износители, които доставят суровините си изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се възползват от FPS.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(95)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент сумата на подлежащите на изравняване субсидии е изчислена с оглед на установената съществуваща през РП полза, предоставена на получателя. В това отношение бе счетено, че ползата е била предоставена на получателя в момента, в който е била осъществена сделка за износ по тази схема. В този момент ПИ е задължено да се откаже от събиране на мита, което представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. След като митническите органи издадат товарителница за износ, в която, inter alia, е посочена сумата на кредита по FPS, който следва да се предостави за тази сделка за износ, ПИ няма право на преценка дали да предостави субсидията или не. Предвид горното се счита за целесъобразно оценката на ползата, получена в рамките на FPS, да се извършва чрез сумиране на кредитите, получени за всички сделки за износ, осъществени по тази схема през РП.
(96)
Когато бяха отправени основателни искания, таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати от така установените кредити, така че да се получи размерът на субсидията като числител, в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на тази субсидия бе разпределен върху целия оборот от износа през РП като подходящ знаменател, тъй като субсидията е обвързана юридически с осъществяването на износа и не е била отпусната във връзка с изработените, произведени, изнесени или транспортирани количества.
(97)
Ставката на субсидията, установена по отношение на тази схема за двете засегнати дружества през РП, възлиза на 4,80 %.
3.7. Схема за експортно кредитиране (Export Credit Scheme, наричана по-долу „ECS“)
a) Правно основание
(98)
Схемата е описана подробно в ръководен циркуляр DBOD № DIR.(Exp).BC 06/04.02.002/2010-10 (Експортен кредит в рупии/чужда валута) на Резервната банка на Индия (РБИ), адресиран до всички търговски банки в Индия.
б) Право на участие
(99)
Производителите износители и търговците износители имат право да участват в тази схема.
в) Практическо осъществяване
(100)
ECS се състои от две подсхеми, ECS преди експедиране („пакетен кредит“), която покрива кредитите, предоставени на даден износител за финансиране на покупката, преработването, производството, опаковането и/или спедицията на стоките преди износа, и ECS след експедиране, по която се предоставят заеми на оборотен капитал с цел финансиране на вземанията по износа. От 1 юли 2010 г. търговските банки прилагат нова система с основен лихвен процент за предоставянето на експортни кредити в рупии независимо от техния падеж. Що се отнася до ECS в чужда валута, Резервната банка на Индия (РБИ) определя горни граници на лихвените проценти за експортни кредити, които търговските банки могат да начисляват на износителите. РБИ също така нарежда на банките да заделят известна част от нетния си банков кредит за експортно финансиране.
(101)
От ръководния циркуляр на РБИ става ясно, че износителите могат да получат експортни кредити с преференциални лихвени проценти в сравнение с лихвените проценти за обикновените търговски кредити („кредити в брой“), които се подчиняват единствено на пазарните условия. Разликата в лихвените проценти може да бъде по-малка при дружества с добър кредитен рейтинг. Всъщност дружествата с висок рейтинг могат да успеят да се договорят за експортни кредити и кешови кредити при еднакви условия.
(102)
Беше установено, че всички включени в извадката производители износители са използвали тази схема през РП.
г) Заключение по отношение на схемата ECS
(103)
Преференциалните лихвени проценти по кредит по ECS, определени в посочения в съображение 98 ръководен циркуляр на РБИ, могат да намалят разходите по лихвите на даден износител в сравнение с разходите по кредита, които изцяло се определят от пазарните условия, и в този случай на този износител се предоставя полза по смисъла на член 3, параграф 2 от основния регламент.
(104)
Въпреки че преференциалните кредити по схемата ECS се отпускат от търговските банки, получената полза представлява финансово участие от страна на правителството по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент. В този контекст следва да се отбележи, че нито член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент, нито член 1, параграф 1, буква а), точка 1, подточка iv) от Споразумението за субсидиите и изравнителните мерки (ASCM) изискват поемане от страна на публичните сметки, тоест възстановяване на средствата на търговските банки от страна на ПИ, за да бъде установена субсидия, а само нареждане от страна на правителството за изпълняване на функциите, посочени в член 3, параграф 1, буква а), подточки i), ii) или iii) от основния регламент. РБИ е публичноправен орган и следователно отговаря на определението за „правителство“, както е посочено в член 2, буква б) от основния регламент. Тя е 100 % държавна собственост, обслужва целите на държавната политика, например паричната политика, а ръководството ѝ се назначава от ПИ. РБИ дава нареждания на частноправните субекти по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iv), второ тире от основния регламент, тъй като търговските банки са обвързани с условията, които тя налага, inter alia, по отношение на определяне на лихвените проценти по експортните кредити, определени в ръководния циркуляр на РБИ и в разпоредбите на РБИ, съгласно които търговските банки трябва да насочват определен дял от нетния си банков кредит за експортно финансиране. Това нареждане задължава търговските банки да изпълняват функциите, посочени в член 3, параграф 1, буква а), подточка i) от основния регламент, в конкретния случай - да предоставят заеми под формата на преференциално експортно финансиране. Такова пряко прехвърляне на средства под формата на заеми, отпускани при определени условия, обикновено е в правомощията на правителството и на практика реално не се различава от обичайната практика на правителствата по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент. Тази субсидия се счита за специфична и подлежаща на изравнителни мерки, тъй като преференциалните лихвени проценти са налични само във връзка с финансирането на експортните сделки и следователно са обвързани с осъществяването на износа в съответствие с член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(105)
Размерът на субсидията бе изчислен въз основа на разликата между платените лихви за използваните експортни кредити през РП и дължимия размер за обикновени търговски кредити, използвани от засегнатото дружество. Този размер на субсидията (числител) беше отнесен към общия експортен оборот през РП като подходящ знаменател в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент, тъй като субсидията е обвързана с осъществяването на износа и не е била отпусната във връзка с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(106)
Ставките на субсидията, установени по отношение на тази схема за засегнатите дружества през РП, възлизат на 0,25 %, 0,31 % и 0,44 %.
3.8. Схема за освобождаване от данък върху електроенергията
a) Правно основание
(107)
Схемата е част от Схемата с пакет от насърчителни мерки от 2007 г. на правителството на Махаращра, Резолюция № PSI-1707/(CR-50)/IND-8 от 30 март 2007 г. След измененията по Схемата с пакет от насърчителни мерки от 2007 г., приети от правителството на Махаращра на 30 юни 2011 г., беше предвидено удължаване на срока до 31 август 2011 г.
б) Право на участие
(108)
В горепосочената резолюция се изброяват категориите промишлени отрасли и предприятия, за които може да се счита, че имат право на участие в насърчителните мерки съгласно схемата от 2007 г.
в) Практическо осъществяване
(109)
С цел да насърчи навлизането на промишлените производства в по-слабо развитите региони, правителството на Махаращра осигури пакет от насърчителни мерки за нови/възникващи в резултат на разширяване промишлени единици, установени в развиващия се регион на щата Махаращра. За целите на схемата приложение I към резолюцията класифицира региона на щата като имащ право да се възползва от насърчителните мерки. Насърчителните мерки съгласно схемата от 2007 г. обаче могат да бъдат ползвани само ако бъде издаден сертификат за право на участие по схемата от 2007 г. от Изпълнителната агенция, а единицата, имаща право на участие, е изпълнила разпоредбите/условията на сертификата за право на участие. Сертификат за право на участие се издава от Изпълнителната агенция, като той поражда действие от датата на започване на производство с търговска цел от страна на единицата, имаща право на участие.
(110)
Освобождаване от данък върху електроенергията се предоставя на нови единици, имащи право на участие, установени в определени региони за период от 15 години. В други части на щата изцяло експортно ориентираните единици (ЕОU), единици в областта на информационните технологии (IТ) и биотехнологиите (ВТ) също ще бъдат освобождавани от задължението да плащат данък върху електроенергията за срок от 10 години.
(111)
По време на разследването бе установено, че на едно дружество от извадката (ЕОU, установена в Махаращра) са били предоставени ползи по схемата през РП.
г) Заключение по отношение на освобождаването от данък върху електроенергията
(112)
Освобождаването от данък върху електроенергията е субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка i) и член 3, параграф 2 от основния регламент, тъй като представлява финансово участие от страна на ПИ, като по този начин е реализирана полза за разследваните износители.
(113)
Схемата за субсидиране е специфична по смисъла на член 4, параграф 3 от основния регламент предвид на това, че самите правни разпоредби, които уреждат дейността на предоставящия субсидията орган, ограничават достъпа до тази схема до определени дружества в определен географски регион.
(114)
Поради това субсидията следва да се счита за подлежаща на изравняване.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(115)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент, размерът на подлежащите на изравняване субсидии се изчислява от гледна точка на ползата, предоставена на получателя във връзка с разглеждания продукт, която е установена за ЗП. Този размер (числител) беше отнесен към общия оборот от продажбите на разглеждания продукт на производителя износител през РП, тъй като субсидията не е обвързана с осъществяването на износа и не е била отпусната във връзка с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества съгласно член 7, параграф 2 от основния регламент.
(116)
Ставката на субсидията, определена по тази схема през РП за засегнатото дружество, възлиза на 0,09 %.
3.9. Размер на подлежащите на изравняване субсидии
(117)
Въз основа на констатациите, обобщени в таблицата по-долу, бе установено, че общият размер на подлежащите на изравняване субсидии, изразен ad valorem, е в диапазона от 3,2 % до 16,5 %:
Таблица 1
Схема
EPCGS
DEPBS
AAS
EOUS
ECS
FPS
Освобождаване от данък върху електроенергията
Общо
Дружество
Viraj Profiles Vpl.
0,16 %
2,73 %
0,25 %
0,09 %
3,2 %
Raajratna Ventures Ltd.
0,19 %
4,70 %
2,94 %
0,44 %
4,80 %
13,0 %
Agarwal Fastners Pvt. Ltd.
0,11 %
6,53 %
0,31 %
4,80 %
11,7 %
Съдействащи дружества, невключени в извадката
0,16 %
5,53 %
2,94 %
0,25 %
4,80 %
13,6 %
Други дружества
0,16 %
5,53 %
2,94 %
2,73 %
0,25 %
4,80 %
0,09 %
16,5 %
(118)
Съгласно член 15, параграф 3 от основния регламент субсидийният марж за съдействащите дружества, които не са включени в извадката, изчислен на базата на среднопретегления субсидиен марж, установен за всяка от програмите, които предоставят ползи на оказалите съдействие дружества, включени в извадката, възлиза на 13,6 %. С цел изчисляване на среднопретегления субсидиен марж за извадката, размерът на субсидиите, установен за EOUS и освобождаването от данък върху електроенергията съгласно Схемата с пакет от насърчителни мерки на правителството на Махаращра (т.е. приложим само за ЕОЕ) бе изключен от изчислението, тъй като бе счетено, че двете съдействащи дружества, невключени в извадката, не биха попаднали в обхвата на тези схеми за субсидиране. По-специално по отношение на ЕОЕ не е възможно да се съберат ползите, свързани с ЕОU, с ползите по другите схеми. Що се отнася до освобождаването от данък върху електроенергията, то може да бъде предоставяно само на ЕОU или на дружества, установени в определени региони на Махаращра. Следователно кръгът от бенефициери по тази схема е прекалено ограничен, за да бъде считана тя за приложима за невключените в извадката дружества.
(119)
По отношение на всички други износители в Индия Комисията първо определи нивото на съдействие. Като бе посочено в съображение 10 по-горе, сравнението между данните за вноса, с които разполага Евростат, и обема на износа на разглеждания продукт за Съюза, докладван за разследвания период от съдействащите дружества или групи, които са осъществявали износ на разглеждания продукт за Съюза през разследвания период, сочи, че съдействието от страна на индийските производители износители е било на много високо ниво, почти 100 %. Като се има предвид високата степен на съдействие, ставката на субсидията за всички неоказали съдействие дружества е определена на равнището на среднопретегления субсидиен марж, установен за всяка от програмите, които предоставят ползи на оказалите съдействие дружества от извадката, т.е. 16,5 %.
4. ИНДУСТРИЯ НА СЪЮЗА
4.1. Производство на Съюза
(120)
Цялата налична информация относно производителите на Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, и данните, събрани от производителите в Съюза преди започването на разследването и след това, като и проверените отговори на въпросника от включените в извадката производители от Съюза, беше използвана за установяване на общото производство на Съюза.
(121)
Въз основа на тази информация общото производство на Съюза бе оценено на около 52 000 t през РП. Тази стойност включва производството на всички производители в Съюза, които заявиха своя интерес, и изчисления производствен обем на производителите, които не заявиха интерес по време на процедурата.
(122)
Както бе посочено в съображение 14 по-горе, за разследването на производителите от Съюза бе използван подбор на представителна извадка. От общ 15-те производители от Съюза, които предоставиха данни преди започването на процедурата, беше подбрана извадка от пет дружества. Впоследствие, както бе обяснено в съображение 16 по-горе, едно от дружествата реши да не оказва съдействие в разследването. Останалите оказващи съдействие дружества, подбрани в извадката, представляваха 32 % от общия изчислен обем на производството в Съюза през РП и поради това беше сметнато, че те са представителни за индустрията на Съюза. Подбраните в извадката дружества са основните производители и са установени във Франция и Италия, където се изработва най-голям обем от разглеждания продукт.
4.2. Индустрия на Съюза
(123)
Беше прието, че всички известни производители от Съюза, посочени в съображение 120 по-горе, съставляват индустрията на Съюза по смисъла на член 9, параграф 1 и член 10, параграф 8 от основния регламент и ще бъдат наричани по-долу „индустрията на Съюза“.
5. ВРЕДА
5.1. Предварителни бележки
(124)
Съответните статистически данни на Евростат за вноса, заедно с данните, представени в жалбата, и информацията, събрана от производителите от Съюза преди започването на разследването и след това, включително проверените отговори на въпросника на включените в извадката производители от Съюза, бяха използвани и при оценката на относимите увреждащи фактори.
(125)
Анализът на вредата се основава на данни за индустрията на Съюза като цяло що се отнася до макроикономическите данни като производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост и производителност.
(126)
Анализът на вредата се основава на данни на производители от Съюза, включени в извадката, що се отнася до микроикономическите данни като цени на сделките, рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитал, стокови наличности и заплати.
(127)
Четиримата производители от Съюза, включени в извадката, бяха подбрани и в извадката на прегледа с оглед изтичане на срока на действие на антидъмпинговите мерки, приложими за внос на скрепителни елементи от неръждаема стомана с произход от Китай и Тайван, приключен на 7 януари 2012 г. (4) В рамките на посочения преглед в извадката беше включено друго дружество, което в хода на настоящото разследване не беше включено в извадката. Като се има предвид, че разглежданият период за целите на анализа на вредата се припокрива с периода на прегледа с оглед изтичане на срока на действие, данните от 2008 г. и 2009 г са идентични, с изключение на данните за едно от дружествата. Чрез разгласяване на данните за 2008 г. и 2009 г. ще бъде възможно да бъдат извадени данните за дружеството, което не беше включено в извадката по настоящата процедура. Поради това микропоказателите като стокови наличности, заплати, инвестиции, паричен поток, възвръщаемост на инвестиции и рентабилност бяха индексирани.
5.2. Потребление на Съюза
(128)
Потреблението на Съюза беше установено въз основа на обема на продажбите на индустрията на Съюза в рамките на Съюза, посочен в жалбата и сверен с отговорите на въпросниците за подбора на извадката и проверените данни, получени от подбраните в извадката производители. В допълнение към това обемът на вноса, основаващ се на данните от Евростат за разглеждания период, също бе взет предвид.
(129)
Въз основа на това потреблението на Съюза показва следното развитие:
Таблица 2
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Потребление в Съюза (в тонове)
120 598
101 143
122 345
131 457
Индекс (2008 г. = 100)
100
84
101
109
Източник:
Евростат, данни от жалбата и отговори на въпросника.
(130)
Като цяло потреблението на пазара на ЕС е нараснало с 9 % през разглеждания период. Между 2008 г. и 2009 г. е налице драстично намаляване с 16 %, като предполагаемата причина са неблагоприятните последици в световен мащаб от икономическата криза на пазара, след което потреблението е нараснало отново с 21 % между 2009 г. и 2010 г. и с още 7 % между 2010 г. и РП.
5.3. Внос от засегнатата държава
(131)
Вносът в Съюза от Индия се е развил по следния начин през разглеждания период:
Таблица 3
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на вноса от Индия (в тонове)
14 546
18 883
21 914
24 072
Индекс (2008 г. = 100)
100
130
151
165
Пазарен дял
12,1 %
18,7 %
17,9 %
18,3 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
155
149
152
Източник:
Евростат и отговори на въпросника от производителите износители.
(132)
Вносът от Индия е нараснал значително (със 65 %) през разглеждания период. Това нарастване е най-силно в периода между 2008 г. и 2009 г., когато вносът е нараснал с 30 %, а потреблението е спаднало с 16 %. На годишна база вносът от Индия е продължил да нараства през 2010 г. (+ 16 %) и през РП (+ 10 %).
5.3.1. Цени на вноса и подбиване на цените
Таблица 4
Внос от Индия
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Средна цена в EUR/тон
3 531
2 774
2 994
3 216
Индекс (2008 г. = 100)
100
79
85
91
Източник:
Евростат и отговори на въпросника от подбрани в извадката производителите от ЕС.
(133)
Като цяло средната цена на вноса от Индия е намаляла с 9 % през разглеждания период. Това обяснява нарастването на пазарния дял на Индия от 12,1 % до 18,3 % за същия период. Най-голямото нарастване е в периода между 2008 г. и 2009 г., когато индийските износители са увеличили пазарния си дял с над 6 процентни пункта.
(134)
За целите на анализа на подбиването на цените през РП бяха сравнени среднопретеглените продажни цени на включените в извадката производители от Съюза по видове продукти за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, със съответните среднопретеглени цени на вноса от Индия за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани със съществуващите мита и разходите, последващи вноса.
(135)
Това сравняване на цените беше направено за всеки отделен вид сделки на същото ниво на търговия, надлежно коригирани при необходимост, и след приспадането на рабати и отстъпки. От резултата от сравняването, изразен като процентен дял от оборота на включените в извадката производители от Съюза през РП е видно, че е налице подбиване на цените в размер от 3 % до 13 %.
5.4. Икономическо състояние на индустрията на Съюза
(136)
В съответствие с член 8, параграф 4 от основния регламент, оценката на влиянието на субсидирания внос от Индия върху индустрията на Съюза включи оценка на всички икономически показатели, определени за индустрията на Съюза по време на разглеждания период.
5.4.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
Таблица 5
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Производствен обем (в тонове)
69 514
56 396
62 213
51 800
Индекс (2008 г. = 100)
100
81
89
75
Производствен капацитет (в тонове)
140 743
127 200
128 796
111 455
Индекс (2008 г. = 100)
100
90
92
79
Използване на капацитета
49 %
44 %
48 %
46 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
90
98
94
Източник:
Целият отрасъл на индустрията на Съюза.
(137)
Таблицата по-горе показва, че производството е намаляло значително (с 25 %) през разглеждания период. В съответствие със спада в търсенето производството е намаляло рязко с 19 % през 2009 г., след което е нараснало с около 10 % през 2010 г. През РП, макар потреблението на Съюза да е нараснало със 7 %, производството на Съюза е намаляло отново с около 17 % в сравнение с предходната година.
(138)
Производственият капацитет на индустрията на Съюза е намалял с около 21 % през разглеждания период. Използването на капацитета също е намаляло през разглеждания период, като през цялото време се е задържало под 50 %.
5.4.2. Обем на продажбите и пазарен дял
Таблица 6
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на продажбите (в тонове)
56 042
44 627
45 976
48 129
Индекс (2008 г. = 100)
100
80
82
86
Пазарен дял
46,5 %
44,1 %
37,6 %
36,6 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
95
81
79
Източник:
Целият отрасъл на индустрията на Съюза.
(139)
В условията на нарастващо потребление (+ 9 %) обемът на продажбите на сходния продукт при продажбата му на първия несвързан клиент в Съюза е намалял с 14 % през разглеждания период. Вследствие на това пазарният дял е намалял от 46,5 % през 2008 г. до 36,6 % през РП. След рязкото намаляване на обема на продажбите през 2009 г. (- 20 %) той леко се е възстановил през 2010 г. и през РП.
5.4.3. Растеж
(140)
Потреблението на Съюза е нараснало с 9 % между 2008 г. и РП. Обемът на продажбите и пазарният дял на индустрията на Съюза обаче са намалели за същия период, съответно с 14 % и 21 %. Същевременно вносът от Индия е нараснал значително (с 65 %).
5.4.4. Заетост
Таблица 7
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Брой на заетите лица
1 007
863
821
761
Индекс (2008 г. = 100)
100
86
82
76
Производителност (единица/заето лице)
Индекс (2008 г. = 100)
100
95
110
99
Източник:
Целият отрасъл на индустрията на Съюза.
(141)
Поради свиващата се стопанска дейност на индустрията на Съюза, броят на заетите лица е бил съответно намален с 24 % през разглеждания период. Между 2008 г. и ПР средните разходи за труд на заето лице са нараснали с 6 %.
(142)
През разглеждания период производителността на работната сила на индустрията на Съюза, измерена като продукция на заето лице за една година, леко е намаляла (с 1 %). Тя е достигнала най-ниското си равнище през 2009
5.4.5. Средни цени за единица продукция в Съюза
Таблица 8
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Цена за единица продукция в ЕС за несвързани клиенти
(евро/тон)
4 336
2 792
3 914
4 244
Индекс (2008 г. = 100)
100
64
90
98
Източник:
Отговори на въпросника на включени в извадката производители.
(143)
Средните продажни цени са намалели с 2 % през разглеждания период. През 2009 г. индустрията на Съюза е трябвало да намали продажните си цени с 36 % в условията на икономически спад и рязко намаляване на цените на вноса от Индия (- 21 %). През 2010 г. и през РП продажните цени на индустрията на Съюза отново са нараснали.
(144)
Разследването показа, че намаляването на продажните цени през 2009 г. отразява намаляването на разходите, които са се понижили с 18 % в сравнение с равнищата от 2008 г. Това намаляване на разходите се дължи преди всичко на намаляването на цените на суровините, особено тези на никела, при който се наблюдава нестабилно развитие на цените. Индустрията на Съюза обаче е била принудена да намали продажните си цени в по-голяма степен в сравнение с понижаването на разходите с оглед на нарастването на вноса от Индия на ниски цени през 2009 г.
5.4.6. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
Таблица 9
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Рентабилност на продажбите на ЕС (% от нетните продажби)
Индекс (2008 г. = 100)
- 100
- 442
-74
-24
Паричен поток
Индекс (2008 г. = 100)
- 100
-1 827
-40
171
Инвестиции (EUR)
Индекс (2008 г. = 100)
100
29
59
6
Възвръщаемост на инвестициите
Индекс (2008 г. = 100)
- 100
- 284
-59
-28
Източник:
Отговори на въпросника на включени в извадката производители от ЕС.
(145)
Разследването показа, че макар намаляването на продажните цени донякъде да отразява намаляването на разходите, цените на индустрията на Съюза са били подложени на натиск поради вноса на скрепителни елементи от неръждаема стомана от Индия. Рентабилността на индустрията на Съюза е била отрицателна от началото на съответния период. Особено през 2009 г. индустрията на Съюза е била принудена да намали продажните си цени в по-голяма степен в сравнение с понижаването на разходите с оглед на експанзията на вноса от Индия на ниски цени през 2009 г. Това води до значително влошаване на рентабилността през въпросната година. През 2010 г. и през РП обаче рентабилността се е подобрила, макар да продължава да бъде отрицателна.
(146)
Паричният поток, който представлява способността на индустрията сама да финансира своите дейности, следва подобна тенденция като тази при рентабилността. Той достига най-ниското си равнище през 2009 г., след което показва тенденция към нарастване и става положителен през РП.
(147)
След като са извършени инвестиции през 2008 г. в производството на скрепителни елементи от неръждаема стомана, инвестициите намаляват с около 94 % през разглеждания период. По отношение на възвръщаемостта на инвестициите се забелязва подобно отрицателно развитие в съответствие с отрицателните резултати на индустрията на Съюза през разглеждания период и през цялото време тя остава отрицателна.
(148)
Развитието на рентабилността, паричния поток и ниското равнище на инвестиции показват, че включените в извадката производители от ЕС може би са изпитвали затруднения да привличат капитал.
5.4.7. Стокови наличности
Таблица 10
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Стокови наличности на индустрията на Съюза в края на периода
Индекс (2008 г. = 100)
100
92
100
103
Източник:
Отговор от въпросника.
(149)
Равнището на стоковите наличности подбраните в извадката представители на индустрията на Съюза се е увеличило с 3 % през разглеждания период. През 2009 г. равнището на стокови наличности в края на периода е намаляло с 8 %; След това, през 2010 г. и през РП, то нараства съответно с 8 % и 3 %.
5.4.8. Ниво на субсидийния марж
(150)
Като се имат предвид обемът, пазарният дял и цените на субсидирания внос от Индия, влиянието на действителните маржове на субсидията върху индустрията на Съюза не може да се смята за незначително.
5.5. Заключение относно вредата
(151)
Разследването показа, че повечето от показателите за настъпването на вреда, като производството (- 25 %), използването на капацитета (- 6 %), обемът на продажбите (- 14 %), пазарният дял (- 21 %) и заетостта (- 24 %), са се влошили по време на разглеждания период. В условията на нарастващо потребление са намалели както обемът на продажбите, така и пазарният дял. Обемът на продажбите леко се е повишил през 2010 г. и през РП в сравнение с 2009 г.; индустрията на Съюза обаче не е могла да си върне загубения пазарен дял с оглед на нарастването на вноса от Индия, който постоянно нараства през разглеждания период при цени, които постоянно подбиват тези на индустрията на Съюза.
(152)
Освен това сериозно са били засегнати показателите за настъпването на вреда, свързани с финансовите резултати на индустрията на Съюза, като паричните потоци и рентабилността. Това означава, че е компрометирана и способността на индустрията на Съюза да привлече капитал.
(153)
С оглед на гореизложеното бе направено заключението, че индустрията на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 8, параграф 5 от основния регламент.
6. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
6.1. Въведение
(154)
В съответствие с член 8, параграфи 5 и 6 от основния регламент, беше разгледано дали субсидираният внос с произход от Индия е причинил вреда на индустрията на Съюза до такава степен, че тази вреда да бъде класифицирана като съществена. Разгледани бяха и други известни фактори, различни от субсидирания внос, които същевременно биха могли да нанесат вреда на индустрията на Съюза, за да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези други фактори, не е счетена за дължаща се на субсидирания внос.
6.2. Въздействие на субсидирания внос
(155)
Разследването показа, че потреблението на Съюза е нараснало с 9 % през разглеждания период, докато обемът на продажбите на индустрията на Съюза е намалял с 14 %, а пазарният дял е намалял с 21 %. Същевременно субсидираният внос от Индия е нараснал рязко с 65 %, като е увеличил пазарния си дял с 52 %.
(156)
През 2010 г. и през РП потреблението на Съюза е нараснало в съответствие с общото икономическо възстановяване. Обемът на продажбите на индустрията на Съюза обаче е нараснал съвсем слабо през 2010 г. (+ 3 %) и през РП (+ 4,7 %). От друга страна, разследването показа годишно нарастване на вноса от Индия с 16 % през 2010 г. и 10 % през РП.
(157)
Субсидираният внос от Индия е упражнил натиск върху индустрията на Съюза особено през 2009 г., когато е нараснал с 30 % в сравнение с 2008 г. и е увеличил пазарния си дял с 6,6 процентни пункта. През същата година продажбите на индустрията на Съюза са намалели с 20 %.
(158)
По отношение на натиска върху цените през 2009 г., средните цени на вноса от Индия са намалели с 21 %, което е принудило индустрията на Съюза да намали продажните си цени с 36 %. Това намаление е било по-голямо от понижаването на разходите. Това положение е довело до значително влошаване на рентабилността, която е спаднала рязко през 2009 г.
(159)
Цените на вноса от Индия са намалели общо с 9 % през разглеждания период, като през цялото време остават по-ниски от цените на вноса от другите части на света и от продажните цени на индустрията на Съюза.
(160)
Въз основа на горепосоченото бе направено заключението, че масовото нарастване на субсидирания внос от Индия на цени, които постоянно са подбивали тези на индустрията на Съюза, е изиграло решаваща роля за понесената съществена вреда от индустрията на Съюза, която се отразява в нейното лошо финансово състояние, значителния спад на обема на продажбите и на пазарния дял и във влошаването на почти всички показатели за настъпването на вреда.
6.3. Въздействие от други фактори
6.3.1. Внос от други трети държави
Таблица 11
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на вноса от други трети държави (в тонове)
50 010
37 633
54 454
59 255
Индекс (2008 г. = 100)
100
75
109
118
Пазарен дял на вноса от други трети държави
41,5 %
37,2 %
44,5 %
45,1 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
90
107
109
Средни цени на вноса от други държави (EURевро/тон)
5 380
5 236
5 094
5 234
Индекс (2008 г. = 100)
100
97
95
97
Обем на вноса от Малайзия (в тонове)
13 712
9 810
9 611
9 966
Пазарен дял на вноса от Малайзия
11,4 %
9,7 %
7,9 %
7,6 %
Средна цена на вноса от Малайзия (евро/тон)
4 203
2 963
3 324
3 633
Обем на вноса от Филипините (в тонове)
7 046
5 406
15 576
18 149
Пазарен дял на вноса от Филипините
5,8 %
5,3 %
12,7 %
13,8 %
Средна цена на вноса от Филипините (евро/тон)
4 645
3 474
3 714
3 912
Обем на вноса от Китайската Народна Република (в тонове)
2 332
2 452
3 217
3 288
Пазарен дял на вноса от Китайската Народна Република
1,9 %
2,4 %
2,6 %
2,5 %
Средна цена на вноса от Китайската Народна Република (евро/тон)
4 004
4 561
5 272
5 648
Обем на вноса от Тайван (в тонове)
4 304
3 703
6 451
6 640
Пазарен дял на вноса от Тайван
3,6 %
3,7 %
5,3 %
5,1 %
Средна цена на вноса от Тайван (евро/тон)
5 092
4 719
4 755
4 943
Източник:
Евростат.
(161)
Според данните на Евростат обемът на вноса в Съюза на скрепителни елементи от неръждаема стомана с произход от други трети държави е нараснал с 18 % през разглеждания период. Същевременно средните цени на вноса са намалели с около 3 % през разглеждания период, а неговият пазарен дял е нараснал с около 9 %.
(162)
От 19 ноември 2005 г. са в сила антидъмпингови мерки по отношение на вноса на скрепителни елементи от неръждаема стомана от Китайската Народна Република и Тайван. Въпреки тези мерки вносът от тези страни е нараснал значително през разглеждания период, макар пазарните дялове да остават по-скоро скромни, съответно 2,5 % и 5,1 % през РП. Други основни източници на внос са Филипините и Малайзия. Износът особено от Филипините е нараснал значително през разглеждания период, като пазарният дял се е увеличил от 5,8 % през 2008 г. на 13,8 % през РП.
(163)
Що се отнася до Малайзия се забелязва тенденция към намаляване през разглеждания период, независимо от това пазарният дял на вноса все още е бил 7,6 % през РП. Обемът на вноса от Филипините е нараснал значително през разглеждания период. Въпреки това, както е посочено по-долу, средната цена на вноса е била много по-висока, а именно с около 20 % над средната цена на скрепителните елементи от неръждаема стомана от Индия.
(164)
Що се отнася до цените на вноса, средните цени на вноса от други трети държави остават доста стабилни през разглеждания период и през цялото време са над средните продажни цени на индустрията на Съюза и средните цени на вноса от Индия.
(165)
Въз основа на посоченото по-горе беше направено временното заключение, че вносът с произход от други трети държави не е нарушил причинно-следствената връзка между влиянието на субсидирания внос от Индия и съществената вреда, претърпяна от индустрията на Съюза.
6.3.2. Икономическа криза
(166)
Икономическата криза донякъде обяснява свиването на потреблението на Съюза през 2009 г. Въпреки това си струва да се отбележи, че независимо от спада на потреблението с 16 % през 2009 г. обемът на вноса от Индия е нараснал с 30 %.
(167)
През 2010 г. и през РП потреблението на Съюза е нараснало в съответствие с общото икономическо възстановяване. Обемът на продажбите на индустрията на Съюза обаче е нараснал съвсем слабо, с 3 % през 2010 г. и с 4,7 % през РП. Това става на фона на годишно нарастване на вноса от Индия съответно с 16 % и 10 %.
(168)
При нормални икономически условия и при липса на силен натиск върху цените и на повишено ниво на субсидиран внос е възможно индустрията на Съюза да е срещнала известни трудности при справянето със спада в потреблението и увеличаването на постоянните разходи за единица продукция, предизвикано от пониженото използване на капацитета. Субсидираният внос обаче е усилил въздействието на икономическия спад и дори по време на общото икономическо възстановяване индустрията на Съюза не е могла да възстанови позициите си и да си върне пазарния дал, загубен заради вноса от Индия.
(169)
Поради това, въпреки че икономическата криза през 2008-2009 г. може да е допринесла за лошите резултати на индустрията на Съюза, не може да се счита, че тя е повлияла в такава степен, че да прекъсне причинно-следствената връзка между субсидирания внос и състоянието на претърпялата вреди индустрия на Съюза.
6.3.3. Износ, осъществен от включената в извадката индустрия на Съюза
Таблица 12
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Експортни продажби (в тонове)
967
689
933
884
Индекс (2008 г. = 100)
100
71
97
91
Продажна цена за единица продукция (в евро)
4 770
3 060
4 020
4 313
Индекс (2008 г. = 100)
100
64
84
90
(170)
През разглеждания период обемът на експортните продажби на включената в извадката индустрия на Съюза е намалял с 9 %, а средната експортна цена - с 10 %. Макар да не може да се изключи възможността отрицателната тенденция по отношение осъществения износ да е имала допълнително отрицателно въздействие върху индустрията на Съюза, се счита, че с оглед на ниския обем на износа спрямо продажбите на пазара на Съюза това въздействие не нарушава причинно-следствената връзка между субсидирания износ и установената вреда.
6.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(171)
Анализът по-горе доказа, че през разглеждания период е отбелязано значително увеличение на обема и на пазарния дял на субсидирания внос на ниски цени с произход от Индия. Освен това беше установено, че този внос постоянно е подбивал цените, на които индустрията на Съюза продава на пазара на Съюза.
(172)
Това нарастване на обема и пазарния дял на субсидирания внос от Индия е постоянно, дори и през 2009 г., когато потреблението на Съюза е намаляло с 16 %, и съвпада с отрицателната тенденция по отношение на пазарния дял на индустрията на Съюза за същия период.
(173)
Като се започне от 2008 г., в условията на икономически спад и рязко намаляване на потреблението на Съюза, производителите износители от Индия са успели да увеличат значително своя пазарен дял. Това съвпада с отрицателната тенденция по отношение на пазарния дял на индустрията на Съюза и резкия спад на рентабилността и други финансови показатели. През разглеждания период рязкото нарастване на субсидиран внос на ниски цени от Индия, който постоянно подбива цените на индустрията на Съюза, има като цяло отрицателно въздействие върху финансовото състояние на индустрията на Съюза. Макар ситуацията леко да се е подобрила с наближаване на РП, индустрията на Съюза не е могла да си върне загубения пазарен дял и рентабилността остава отрицателна.
(174)
Проучването на другите известни фактори, включително икономическата криза, които са могли да причинят вреда на индустрията на Съюза, показа, че тези фактори не са нарушили установената причинно-следствена връзка между субсидирания внос от Индия и вредата, понесена от индустрията на Съюза.
(175)
С оглед на анализа по-горе се стигна до временното заключение, че субсидираният внос от Индия е причинил съществена вреда на индустрията на Съюза по смисъла на член 8, параграф 5 от основния регламент.
7. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
7.1. Предварителна бележка
(176)
Съгласно член 31 от основния регламент Комисията разгледа въпроса дали въпреки заключението относно вредоносното субсидиране съществуват императивни основания да се заключи, че не е в интерес на Съюза да се приемат мерки в този конкретен случай. Установяването на интереса на Съюза се основаваше на преценка на съвкупността от различните намесени интереси, включително тези на индустрията на Съюза, на вносителите и на ползвателите на разглеждания продукт.
7.2. Интерес на индустрията на Съюза
(177)
Индустрията на Съюза е понесла съществена вреда, причинена от субсидирания внос от Индия. Припомня се, че по отношение повечето от показателите за настъпване на вреда е налице отрицателна тенденция през разглеждания период. При липсата на мерки допълнителното влошаване на състоянието на индустрията на Съюза изглежда неизбежно.
(178)
Очаква се налагането на временни изравнителни мита да възстанови нормалните търговски условия на пазара на Съюза, което ще позволи на индустрията на Съюза да коригира цените на продукта, предмет на разследването, по такъв начин, че те да отразяват разходите за различните съставни части и пазарните условия. Може да се очаква налагането на временни мерки да позволи на индустрията на Съюза да си възвърне поне част от изгубения през разглеждания период пазарен дял, което ще окаже допълнително положително въздействие върху нейната рентабилност цялостното ѝ финансово състояние.
(179)
В случай че не бъдат наложени мерки, може да се очакват нови загуби на пазарен дял и индустрията на Съюза ще продължи да отчита загуби. Това положение би станало непоносимо в средносрочен и дългосрочен план. С оглед на понесените загуби и високото ниво на инвестиции в производството, извършени в началото на разглеждания период, може да се очаква, че повечето производители от Съюза няма да бъдат в състояние да възвърнат своите инвестиции, в случай че не бъдат наложени мерки. В допълнение към това се очаква налагането на изравнителни мерки да помогне за поддържане на заетостта, която се влошава непрекъснато през разглеждания период.
(180)
Поради това бе направено временното заключение, че налагането на изравнителни мита ще бъде в интерес на индустрията на Съюза.
7.3. Интерес на ползвателите и вносителите
(181)
В рамките на разследването не беше оказано съдействие от страна на ползватели. Беше осъществен контакт с 20 ползватели, но нито един от тях не отговори на въпросника, който им беше изпратен. Що се отнася до вносителите, бяха изпратени въпросници на два несвързани вносителя, които изразиха готовност да окажат съдействие, но не беше получен отговор.
(182)
Напомня се, че и при предишни разследвания във връзка със същия продукт съдействието от страна на ползвателите беше доста ограничено. В рамките на наскоро извършения преглед с оглед изтичане на срока на действие на антидъмпинговите мерки, приложими за внос на скрепителни елементи от неръждаема стомана с произход от Китайската народна република и Тайван беше осъществен контакт със същите ползватели, но нито един от тях не оказа съдействие и при посоченото разследване (5).
(183)
Според жалбата влиянието върху ползвателите би било незначително ако бъдат наложени мерки по отношение на вноса на скрепителни елементи от неръждаема стомана от Индия, като се има предвид, че скрепителните елементи от неръждаема стомана представляват само малка част от техните общи разходи. В жалбата беше представена приблизителна оценка за дела от разходите, който представляват скрепителните елементи от неръждаема стомана при производството на лек автомобил и на перална/съдомиялна машина. И в двата случая се стигна до заключението, че скрепителните елементи от неръждаема стомана представляват незначителна част от общите разходи за изработването на тези продукти.
(184)
С оглед на ниското използване на капацитета на индустрията на Съюза (46 % през РП) няма да съществува риск от недостиг на предлагане на пазара, ако бъдат наложени мерки срещу вноса от Индия. Освен това съществуват и други източници за снабдяване, като внос на скрепителни елементи от неръждаема стомана от други държави, на които не са наложени никакви мерки.
(185)
На последно място, нивото на предложените мерки е умерено и поради това се очаква вносът от Индия на пазара на ЕС да продължи, но на справедливи цени.
7.4. Заключение за интереса на Съюза
(186)
С оглед на гореизложеното бе направено временното заключение, че според наличната информация по отношение на интереса на Съюза не съществуват императивни основания за неналагането на временни мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от Индия.
8. ВРЕМЕННИ ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ
8.1. Степен на отстраняване на вредата
(187)
Предвид направените заключения по отношение на субсидирането, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни изравнителни мерки, за да се предотврати причиняването на допълнителна вреда за индустрията на Съюза посредством субсидирания внос.
(188)
С цел определяне на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените маржове на субсидията и размерът на митото, необходим за отстраняване на вредата, претърпяна от индустрията на Съюза, без да се надвишава установеният марж на субсидията.
(189)
При изчисляване на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от вредоносното субсидиране, бе счетено, че всички мерки следва да предоставят възможност на индустрията на Съюза да покрива своите производствени разходи и да реализира печалба преди облагане с данъци, каквато с основание може да се очаква да бъде реализирана при продажбата на подобния продукт в Съюза от предприятие в този отрасъл при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствие на субсидиран внос. Смята се, че печалбата, която би могла да бъде постигната при отсъствието на субсидиран внос, следва да се основава на средния марж на печалбата преди облагане с данъци на включените в извадката производители от Съюза през 2007 г., т.е. преди разглеждания период, когато индустрията на Съюза все още е реализирала печалба. Поради това бе сметнато, че марж на печалбата в размер на 7 % от оборота би могъл да се счита за приемлив минимум, който индустрията на Съюза би могла да очаква да реализира при отсъствието на вредоносно субсидиране.
(190)
На тази основа беше изчислена цена на подобния продукт, която не нанася вреда на индустрията на Съюза. Непричиняващата вреда цена бе получена чрез коригиране на продажните цени на включените в извадката производители от Съюза с фактическата печалба/загуба през РП, като се добави гореспоменатият марж на печалбата.
(191)
Необходимото увеличение на цената впоследствие беше определено въз основа на сравняване на среднопретеглената цена на вноса на съдействащите производители износители в Индия, установена за целите на изчисляване на подбиването на цената, с непричиняващата вреда цена продуктите, продавани от индустрията на Съюза в рамките на пазара на Съюза през РП. Всяка разлика, произтичаща от това сравняване, след това беше изразена като процент от средната обща CIF стойност на вноса.
8.2. Временни мерки
(192)
С оглед на гореизложеното се счита, че в съответствие с член 12, параграф 1 от основния регламент спрямо вноса с произход от Индия следва да бъдат наложени временни изравнителни мерки на равнището на по-ниския марж (на субсидията или на вредата), в съответствие с правилото за по-ниското мито.
(193)
Въз основа на гореизложеното изравнителните митнически ставки са установени чрез сравнение на маржовете на отстраняване на вредата и маржовете на субсидията. Вследствие на това предложените ставки на изравнителното мито са, както следва:
Дружество
Марж на субсидията
Марж на вредата
Ставка на временното изравнително мито
Agarwal Fastners Pvt. Ltd.
11,7 %
20,9 %
11,7 %
Raajratna Ventures Ltd.
13,0 %
13,7 %
13,0 %
Viraj Profiles Vpl.
3,2 %
27,7 %
3,2 %
Съдействащи дружества, невключени в извадката
13,6 %
17,3 %
13,6 %
Всички други дружества
16,5 %
20,9 %
16,5 %
(194)
Индивидуалните ставки на изравнителното мито за отделните дружества, посочени в настоящия регламент, бяха определени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват положението, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези митнически ставки (за разлика от митото, което се прилага в национален мащаб за „всички други дружества“) са приложими изключително за вноса на продукти с произход от Индия, които са произведени от съответните дружества, т.е. от посочените конкретни правни субекти. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е изрично посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително субектите, свързани с изрично посочените, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(195)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални ставки на изравнителното мито за отделните дружества (например след промяна на наименованието на субекта или след създаване на нови производствени или търговски структури) следва да се изпраща до Комисията (6) заедно с цялата съответна информация, по-специално относно всяка промяна в дейностите на дружеството, свързани с производството, продажбите на местния пазар и за износ, свързани например с промяната на наименованието или с промяната в производствените и търговските структури. Регламентът ще бъде съответно изменян по целесъобразност, като се актуализира списъкът с дружества, които могат да се възползват от индивидуалните митнически ставки.
9. РАЗГЛАСЯВАНЕ
(196)
Временните констатации, направени по-горе, ще бъдат разгласени на всички заинтересовани страни, които ще бъдат поканени да изложат становището си в писмена форма и да поискат да бъдат изслушани. Техните коментари ще бъдат анализирани и взети под внимание, когато това е обосновано, преди да бъдат направени окончателните заключения. Освен това следва да се отбележи, че направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на изравнителните мита са временни и е възможно да се наложи да бъдат преразгледани за целите на окончателните констатации,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно изравнително мито върху вноса на скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части, понастоящем класирани в кодове по КН 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 и 7318 15 70 и с произход от Индия.
2. Ставката на временното изравнително мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от посочените по-долу дружества, е както следва:
Дружество
Ставка на митото в рамките на квотата (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Thane, Махаращра
11,7
B266
Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Gujarat
13,0
B267
Viraj Profiles Limited, Boisar, Thane, Махаращра
3,2
B268
Дружества, изброени в приложението
13,6
B269
Всички други дружества
16,5
B999
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза се извършва след представянето на гаранция, равностойна на размера на временното мито.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби в областта на митническото облагане.
Член 2
1. Без да се засягат разпоредбите на член 30 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета, заинтересованите страни могат да поискат да бъдат да бъдат разгласени основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят своите становища в писмена форма и да поискат да бъдат изслушани от Комисията в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
2. В съответствие с член 31, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета засегнатите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за период от четири месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 9 февруари 2012 година.
UREDBA KOMISIJE (EU) št. 115/2012
z dne 9. februarja 2012
o uvedbi začasne izravnalne dajatve na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz Indije
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba), in zlasti člena 12 Uredbe,
po posvetovanju s svetovalnim odborom,
ob upoštevanju naslednjega:
1. POSTOPEK
1.1. Začetek
(1)
Komisija je 13. maja 2011 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (2) („obvestilo o začetku“), objavila začetek protisubvencijskega postopka („protisubvencijski postopek“) v zvezi z uvozom nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz Indije („Indija“ ali „zadevna država“) v Unijo.
(2)
Komisija je istega dne z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (3) („obvestilo o začetku“), objavila začetek protidampinškega postopka v zvezi z uvozom nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz Indije v Unijo in uvedla ločeno preiskavo („protidampinški postopek“).
(3)
Protisubvencijski postopek se je začel na podlagi pritožbe, ki jo je 31. marca 2011 vložil Evropski zavod za industrijske pritrdilne elemente - EIFI („pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov v Uniji. Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o subvencioniranju zadevnega izdelka in znatni škodi, ki je nastala zaradi tega, kar je zadostovalo za utemeljitev začetka preiskave.
(4)
Komisija je pred začetkom postopka in v skladu s členom 10(7) osnovne uredbe obvestila indijsko vlado, da je prejela pravilno dokumentirano pritožbo o domnevnem subvencioniranem uvozu nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz Indije, ki povzročajo materialno škodo industriji Unije. Indijska vlada je bila povabljena na posvetovanja, da se razjasni položaj glede vsebine pritožbe in da se doseže sporazumna rešitev. Dosežena ni bila nobena sporazumna rešitev.
1.2. Strani, ki jih zadeva postopek
(5)
Komisija je proizvajalce Unije, ki so se pritožili, druge znane proizvajalce Unije, proizvajalce izvoznike, uvoznike, uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, ter indijske organe uradno seznanila z začetkom postopka. Zainteresirane strani so imele možnost, da predstavijo svoja stališča v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.
(6)
Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.
1.2.1. Vzorčenje za proizvajalce izvoznike v Indiji
(7)
Glede na veliko število proizvajalcev izvoznikov v Indiji je bilo v obvestilu o začetku za ugotavljanje subvencioniranja predvideno vzorčenje v skladu s členom 27 osnovne uredbe.
(8)
Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in v tem primeru izbrala vzorec, so bili proizvajalci izvozniki v Indiji pozvani, da se javijo v roku 15 dni od datuma začetka preiskave in zagotovijo osnovne informacije o svojem izvozu in domači prodaji, o svojih natančno opredeljenih dejavnostih v zvezi s proizvodnjo zadevnega izdelka ter imena in dejavnosti vseh povezanih družb, vključenih v proizvodnjo in/ali prodajo zadevnega izdelka med 1. aprilom 2010 in 31. marcem 2011.
(9)
Komisija se je z ustreznimi indijskimi organi posvetovala tudi glede izbire reprezentativnega vzorca.
(10)
Skupaj je potrebne informacije predložilo in se strinjalo z vključitvijo v vzorec v navedenem roku iz obvestila o začetku pet proizvajalcev izvoznikov, vključno s skupino povezanih družb iz Indije. Te sodelujoče družbe so poročale o izvozu zadevnega izdelka v Unijo v obdobju preiskave. Primerjava med podatki Eurostata o uvozu in obsegom izvoza zadevnega izdelka v Unijo, o katerem je v obdobju preiskave poročalo pet sodelujočih družb, je pokazala, da je bilo sodelovanje indijskih proizvajalcev izvoznikov zelo visoko, namreč skoraj 100 %. Zato je bil vzorec izbran na podlagi informacij, ki jih je predložilo teh pet proizvajalcev izvoznikov.
1.2.2. Izbira vzorca sodelujočih družb iz Indije
(11)
V skladu s členom 27 osnovne uredbe je Komisija izbrala vzorec na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo, ki se ga lahko ustrezno preišče v razpoložljivem času. Izbrani vzorec je bil sestavljen iz treh posameznih družb, ki skupaj predstavljajo približno 98 % celotnega obsega izvoza zadevnega izdelka iz Indije v Unijo.
(12)
V skladu s členom 27(2) osnovne uredbe se je Komisija o izbiri vzorca posvetovala z zadevnimi stranmi in indijskimi organi. Dva nevzorčena proizvajalca izvoznika sta vztrajala, da se tudi njiju vključi v vzorec. Ugotovljeno pa je bilo, da vzorca ni treba spremeniti ali povečati, ker je predlagani vzorec reprezentativen, kakor je navedeno v uvodni izjavi (11).
1.2.3. Individualne preiskave družb, ki niso bile izbrane v vzorec
(13)
Komisija je od nevzorčenega proizvajalca izvoznika prejela zahtevek za individualno preiskavo v skladu s členom 27(3) osnovne uredbe. Izvedba te preiskave v začasni fazi bi bila preveč obremenjujoča. Zato bo odločitev o odobritvi individualne preiskave tej družbi sprejeta pozneje.
1.2.4. Vzorčenje proizvajalcev Unije
(14)
Glede na očitno veliko število proizvajalcev Unije je bilo v obvestilu o začetku za ugotavljanje škode predvideno vzorčenje v skladu s členom 27 osnovne uredbe.
(15)
Komisija je v obvestilu o začetku objavila, da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. V ta vzorec je bilo od 15 proizvajalcev Unije, ki so bili znani pred začetkom preiskave, vključenih pet družb, izbranih na podlagi obsega prodaje, velikosti in zemljepisne lege v Uniji. Teh pet družb je predstavljalo 37 % celotne ocenjene proizvodnje Unije v OP. Zainteresirane strani so bile pozvane, da se pregledajo dokumentacijo in predložijo pripombe o ustreznosti te izbire v 15 dneh od datuma objave obvestila o začetku. Predlaganemu vzorcu, v katerega je bilo vključenih pet družb, ni nasprotovala nobena zainteresirana stran.
(16)
Eden od petih vzorčenih proizvajalcev Unije je pozneje prekinil sodelovanje. Ne glede na to, so ostale štiri vzorčene družbe še vedno predstavljale 32 % celotne ocenjene proizvodnje Unije v OP. Zato se je štelo, da je vzorec še vedno reprezentativen za industrijo Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih treh družb od teh štirih. V tej začasni fazi preiskave se je štelo, da za preveritev podatkov, ki jih je predložila četrta vzorčena družba, zadostuje temeljita teoretična analiza.
1.2.5. Vzorčenje nepovezanih uvoznikov
(17)
Glede na morebitno veliko število uvoznikov, vključenih v postopek, je bilo v obvestilu o začetku predvideno tudi vzorčenje za uvoznike v skladu s členom 27 osnovne uredbe. Dva uvoznika sta v navedenem roku iz obvestila o začetku predložila zahtevane informacije in se strinjala z vključitvijo v vzorec. Glede na majhno število uvoznikov, ki so se javili, je bilo sklenjeno, da se vzorčenje ne uporabi.
1.2.6. Izpolnjeni vprašalniki in preveritve
(18)
Komisija je vprašalnike poslala vsem stranem, za katere je znano, da jih to zadeva, in vsem drugim družbam, ki so se javile v rokih iz obvestila o začetku. Vprašalniki so bili tako poslani indijski vladi, vzorčenim proizvajalcem izvoznikom v Indiji, vzorčenim proizvajalcem Unije, sodelujočim uvoznikom iz Unije in vsem uporabnikom, za katere je znano, da jih preiskava zadeva.
(19)
Komisija je odgovore prejela od indijske vlade, vzorčenih proizvajalcev izvoznikov in štirih vzorčenih proizvajalcev Unije. Nobeden uvoznik ali uporabnik, ki je bil kontaktiran, ni izpolnil vprašalnika.
(20)
Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so jih predložile zainteresirane strani in so se ji zdele potrebne za začasno določitev subvencioniranja, nastale škode in interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih indijske vlade v Delhiju in prostorih naslednjih strani:
proizvajalci v Uniji
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Grumello del Monte, Italija,
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Italija,
-
Ugivis S.A., Belley, Francija;
proizvajalci izvozniki v Indiji
-
Viraj Profiles Limited, Boisar, Dist. Thane, Maharashtra,
-
Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Dist. Thane, Maharashtra,
-
Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Gujarat.
1.3. Obdobje preiskave
(21)
Preiskava subvencioniranja in škode je zajela obdobje od 1. aprila 2010 do 31. marca 2011 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od leta 2008 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“).
2. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
2.1. Zadevni izdelek
(22)
Zadevni izdelek zajema pritrdilne elemente iz nerjavnega jekla in njihove dele, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 in 7318 15 70.
2.2. Podobni izdelek
(23)
Ugotovljeno je bilo, da imajo zadevni izdelek, izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu Indije, in izdelek, ki ga proizvajalci Unije proizvajajo in prodajajo na trgu Unije, enake osnovne fizikalne, kemijske in tehnične lastnosti ter osnovne uporabe. Zato se začasno obravnavajo kot podobni izdelki v smislu člena 2(c) osnovne uredbe.
3. SUBVENCIONIRANJE
3.1. Uvod
(24)
Na podlagi informacij iz pritožbe in izpolnjenih vprašalnikov Komisije so bile preiskane naslednje sheme, ki domnevno vključujejo dodeljevanje subvencij:
(a)
shema za preložitev plačila uvoznih dajatev (Duty Entitlement Passbook Scheme);
(b)
shema za vnaprejšnje odobritve (Advance Authorisation Scheme);
(c)
shema za podporo izvozu investicijskega blaga (Export Promotion Capital Goods Scheme);
(d)
shema izvozno usmerjenih obratov (Export Oriented Units Scheme);
(e)
shema usmeritve v izdelek (Focus Product Scheme);
(f)
shema izvoznih kreditov (Export Credit Scheme);
(g)
shema oprostitve dajatve za elektriko (Electricity Duty Exemption).
(25)
Navedene sheme od (a) do (e) temeljijo na Zakonu o zunanjetrgovinskem poslovanju (razvoj in predpisi) iz leta 1992 (št. 22 iz leta 1992), ki je začel veljati 7. avgusta 1992 („Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju“). Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju pooblašča indijsko vlado za izdajanje uradnih obvestil glede izvozne in uvozne politike. Ta so povzeta v dokumentih „Zunanjetrgovinska politika“, ki jih vsakih pet let izda ministrstvo za trgovino in jih redno posodablja. Na OP te preiskave se nanaša dokument „Zunanjetrgovinska politika 2009-2014“. Poleg tega indijska vlada v priročniku o postopkih, Zvezek I („HOP I 2009-2014“), določa tudi postopke, ki urejajo Zunanjetrgovinsko politiko 2009-2014. Priročnik o postopkih se tudi redno posodablja.
(26)
Shema izvoznih kreditov iz točke (f) temelji na oddelkih 21 in 35A Zakona o bančništvu iz leta 1949, ki Indijski centralni banki („ICB“) dovoljuje usmerjanje komercialnih bank na področju izvoznih kreditov.
(27)
Shema oprostitve dajatve za elektriko iz točke (g) je vključena v Paketno shemo spodbud iz leta 2007 vlade Maharaštre, Resolucija št. PSI-1707/(CR-50)/IND-8, z dne 30. marca 2007.
3.2. Shema za preložitev plačila uvoznih dajatev („DEPBS“)
(a) Pravna podlaga
(28)
Podroben opis DEPBS je v poglavju 4.3 Zunanjetrgovinske politike 2009-2014 in poglavju 4 HOP I 2009-2014.
(b) Upravičenost
(29)
Do te sheme je upravičen vsak proizvajalec izvoznik ali trgovec izvoznik.
(c) Praktično izvajanje DEPBS
(30)
Izvoznik lahko zaprosi za dobropise DEPBS, ki so izračunani kot delež vrednosti izdelkov, izvoženih v skladu s to shemo. Take stopnje DEPBS so indijski organi določili za večino izdelkov, vključno z zadevnim izdelkom. Določene so na podlagi standardnih vhodno-izhodnih normativov („standard input-output norms - SION“), ob upoštevanju domnevne uvozne količine surovin v izvoženem izdelku in učinka carin na take domnevne količine uvoza, ne glede na to, ali so bile uvozne dajatve dejansko plačane ali ne.
(31)
Za upravičenost do ugodnosti iz te sheme mora družba izvažati. Ko pride do izvozne transakcije, mora izvoznik indijskim organom izdati deklaracijo, ki navaja, da izvoz poteka na podlagi DEPBS. Za izvoz blaga indijski organi med postopkom odpreme izdajo izvozno odpremnico. Ta dokument med drugim vsebuje znesek dobropisa DEPBS, ki je dodeljen za navedeno izvozno transakcijo. Na tej točki je izvozniku znana ugodnost, ki jo bo prejel. Ko carinski organi izdajo izvozno odpremnico, indijska vlada ne more več odločati o dodelitvi dobropisa DEPBS.
(32)
Ugotovljeno je bilo, da se v skladu z indijskimi računovodskimi standardi dobropisi DEPBS po obračunskem načelu lahko knjižijo kot prihodek na poslovnem računu, ko je izpolnjena obveznost izvoza. Taki dobropisi se lahko uporabljajo za plačilo carin na poznejši uvoz kakršnega koli blaga, razen investicijskega blaga in blaga, za katerega veljajo omejitve glede uvoza. Blago, uvoženo s takimi dobropisi, se lahko proda na domačem trgu (ob plačilu prometnega davka) ali uporabi v druge namene. Dobropisi DEPBS se lahko prosto prenašajo in so veljavni 24 mesecev od datuma izdaje.
(33)
Vloge za dobropise DEPBS se predložijo elektronsko in lahko zajemajo neomejeno število izvoznih transakcij. Dejansko za oddajo vlog za dobropise DEPBS ni strogih rokov. Elektronski sistem, ki se uporablja za upravljanje DEPBS, ne izključuje samodejno izvoznih transakcij zunaj roka za oddajo vlog iz poglavja 4.47 HOP I 2009-2014. Poleg tega, kot je jasno določeno v poglavju 9.3 HOP I 2009-2014, je vloge, prejete po izteku rokov za oddajo vlog, vedno mogoče upoštevati ob uvedbi manjše kazenske takse.
(34)
Ugotovljeno je bilo, da sta to shemo v OP uporabljali dve družbi v vzorcu, Agarwal Fastners Pvt. Ltd. in Raajratna Ventures Ltd.
(d) Sklepi o DEPBS
(35)
DEPBS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Dobropis DEPBS je finančni prispevek indijske vlade, saj bo dobropis na koncu uporabljen za pokritje uvoznih dajatev, kar zmanjšuje prihodek indijske vlade od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega dobropis DEPBS za izvoznika pomeni ugodnost, ker izboljša njegovo likvidnost.
(36)
DEPBS je tudi zakonsko pogojena z opravljenim izvozom in zato specifična, proti njej pa se lahko v skladu s prvim pododstavkom člena 4(4)(a) osnovne uredbe uvedejo izravnalni ukrepi.
(37)
Ta shema ne more veljati za dovoljen sistem povračila dajatev ali nadomestni sistem povračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe, saj ne izpolnjuje pravil iz točke (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in pravila za povračila) in Priloge III (opredelitev in pravila za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Zlasti izvoznik ni nikakor obvezan dejansko porabiti blaga, uvoženega brez dajatev, v proizvodnem postopku, znesek dobropisa pa ni izračunan glede na dejansko porabljene surovine. Poleg tega ni niti sistema niti postopka, ki bi potrdil, katere surovine so porabljene v proizvodnem procesu izvoženega izdelka oziroma ali je prišlo do presežnega plačila uvoznih dajatev v smislu točke (i) Priloge I ter prilog II in III k osnovni uredbi. Izvoznik je tudi upravičen do ugodnosti v okviru DEPBS ne glede na to, ali sploh uvaža surovine. Za dodelitev ugodnosti zadošča, da izvoznik zgolj izvaža blago, ne da bi dokazal, da so bile uvožene kakršne koli surovine. Tako so celo izvozniki, ki vse svoje surovine nabavljajo lokalno in ne uvažajo nobenega blaga, ki se lahko uporablja kot surovina, še vedno upravičeni do ugodnosti iz sheme DEPBS.
(e) Izračun zneska subvencije
(38)
V skladu s členom 3(2) in členom 5 osnovne uredbe je bil znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izračunan glede na ugodnost prejemnika, ki je bila ugotovljena v OP. V tem smislu se je štelo, da je ugodnost dodeljena prejemniku takrat, ko se izvede izvozna transakcija v okviru te sheme. V tistem trenutku se lahko indijska vlada odpove carinam, kar predstavlja finančni prispevek v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ko carinski organi izdajo izvozno odpremnico, ki med drugim navaja znesek dobropisa DEPBS, ki se dodeli za navedeno izvozno transakcijo, indijska vlada nima pravice odločati o tem, ali se subvencija dodeli. Glede na navedeno se šteje za ustrezno, da se ugodnosti v okviru DEPBS izračunajo kot vsote dobropisov, prejetih za vse izvozne transakcije v okviru te sheme v OP.
(39)
Kadar so bili predloženi upravičeni zahtevki, so bile pristojbine za pridobitev subvencije v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete od tako pridobljenih dobropisov, pri čemer je znesek subvencije postal števec. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za celotne prihodke od izvoza v OP kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija pogojena z izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, pridelane, izvožene ali prepeljane količine.
(40)
Stopnja subvencije, ugotovljena v OP za zadevne družbe v okviru te sheme, se je gibala med 4,70 % in 6,53 %.
3.3. Shema vnaprejšnjih odobritev („AAS“)
(a) Pravna podlaga
(41)
Podroben opis sheme je opredeljen v odstavkih 4.1.3 do 4.1.14 Zunanjetrgovinske politike 2009-2014 in poglavjih 4.1 do 4.30A HOP I 2009-2014.
(b) Upravičenost
(42)
Shemo AAS sestavlja šest podshem, kakor je podrobneje opisano v uvodni izjavi (43). Navedene podsheme se med drugim razlikujejo v obsegu upravičenosti. Proizvajalci izvozniki in trgovci izvozniki, „vezani“ na spremljajoče proizvajalce, so upravičeni do AAS za fizični izvoz in podshem AAS za letne potrebe. Proizvajalci izvozniki, ki dobavljajo končnemu izvozniku, so upravičeni do AAS za vmesne dobave. Glavni izvajalci, ki oskrbujejo kategorije „predvidenega izvoza“, navedene v odstavku 8.2 Zunanjetrgovinske politike 2009-2014, kot so dobavitelji izvozno usmerjenih obratov („EOU“), so upravičeni do izvozne podsheme, predvidene v okviru AAS. Končno, vmesni dobavitelji proizvajalcev izvoznikov pa so upravičeni do ugodnosti za „predvideni izvoz“ po podshemah vnaprejšnje pripustitve naročil (Advance Release Order - „ARO“) in vzajemnega notranjega akreditiva („back to back inland letter of credit“).
(c) Praktično izvajanje
(43)
Vnaprejšnje odobritve se lahko izdajo za:
(i) fizični izvoz: to je glavna podshema. Omogoča dajatev prost uvoz surovin za proizvodnjo določenega nastalega izvoznega izdelka. „Fizični“ v tem smislu pomeni, da mora izvozni izdelek zapustiti ozemlje Indije. Nadomestilo za uvoz in obveznost izvoza, vključno z vrsto izvoznega izdelka, sta določena v dovoljenju;
(ii) letno potrebo: taka odobritev ni vezana na določen izvozni izdelek, temveč na širšo skupino izdelkov (npr. kemični in sorodni izdelki). Imetnik dovoljenja lahko - do določene mejne vrednosti, določene glede na pretekle izvozne rezultate - brez dajatev uvaža vse surovine, ki se uporabljajo pri proizvodnji vseh izdelkov, ki spadajo v tako skupino izdelkov. Če uporablja surovine, ki so oproščene dajatev, se lahko odloči za izvoz katerega koli izdelka, ki spada v tako skupino izdelkov;
(iii) vmesne dobave: ta podshema zajema primere, v katerih nameravata dva proizvajalca izdelovati en izvozni izdelek in si razdeliti proizvodni proces. Proizvajalec izvoznik, ki izdeluje vmesni izdelek, lahko brez dajatev uvaža surovine in je za ta namen upravičen do ugodnosti iz sheme AAS za vmesne dobave. Končni izvoznik dokonča proizvodnjo in je dolžan izvoziti končni izdelek;
(iv) predvideni izvoz: ta podshema omogoča glavnemu izvajalcu brez dajatev uvažati surovine, potrebne za proizvodnjo blaga, ki se kot „predvideni izvoz“ proda kategorijam kupcev iz odstavka 8.2 Zunanjetrgovinske politike 2009-2014. Indijska vlada trdi, da se predvideni izvoz nanaša na transakcije, pri katerih dobavljeno blago ne zapusti države. Številne kategorije dobav veljajo za predvideni izvoz, če je blago izdelano v Indiji, npr. dobava blaga izvozno usmerjenemu obratu („EOU“) ali družbi, ki ima sedež v posebni ekonomski coni (special economic zone - „SEZ“);
(v) naročila za vnaprejšnjo pripustitev („ARO“): imetnik AAS, ki namerava pridobivati surovine iz domačih virov namesto z neposrednim uvozom, jih lahko pridobiva z ARO. V tem primeru je vnaprejšnja odobritev validirana kot ARO in potrjena domačemu dobavitelju ob dobavi v njej določenih izdelkov. S potrditvijo ARO je domači dobavitelj upravičen do ugodnosti za predvideni izvoz, kot so določene v odstavku 8.3 Zunanjetrgovinske politike 2009-2014 (tj. AAS za vmesne dobave/predvideni izvoz, povračila za predvideni izvoz in povračila končne trošarine). Mehanizem ARO vrača davke in dajatve dobavitelju, namesto da bi jih vračal končnemu izvozniku v obliki povračila/vračila dajatev. Vračilo davkov/dajatev se lahko uveljavlja za domače in uvožene surovine;
(vi) vzajemni notranji akreditiv: ta podshema ponovno zajema domače dobave imetniku vnaprejšnje odobritve. Imetnik vnaprejšnje odobritve lahko pri banki odpre notranji akreditiv v korist domačega dobavitelja. Banka validira odobritev za neposreden uvoz le za vrednosti in količine domačih, ne pa uvoženih izdelkov. Domači dobavitelj je upravičen do ugodnosti za predvideni izvoz, kakor je določeno v odstavku 8.3 Zunanjetrgovinske politike 2009-2014 (tj. AAS za vmesne dobave/predvideni izvoz, povračila za predvideni izvoz in povračila končne trošarine).
(44)
V OP je na podlagi AAS ena vzorčena družba prejela koncesijo, povezano z zadevnim izdelkom. Ta družba je uporabila eno od podshem, tj. AAS za fizični izvoz. Zato ni treba ugotavljati, ali so neuporabljene sheme takšne, proti katerim se lahko uvede izravnalni ukrep.
(45)
Za namene preverjanja, ki ga izvajajo indijski organi, je imetnik vnaprejšnje odobritve zakonsko zavezan voditi „verodostojno in ustrezno poslovno knjigo porabe in brez dajatev uvoženega/brez trošarin nabavljenega blaga“ v določeni obliki (poglavji 4.26 in 4.30 ter Dodatek 23 HOP I 2004-2009), tj. dejansko evidenco porabe. To evidenco mora preveriti zunanji pooblaščeni računovodja/stroškovni računovodja, ki izda potrdilo, da so bile predpisane evidence in ustrezna računovodska dokumentacija pregledane ter da so informacije, predložene v skladu s Prilogo 23, v vseh pogledih verodostojne in pravilne.
(46)
V zvezi s podshemo, ki jo je v OP uporabljala zadevna družba, tj. za fizični izvoz, indijska vlada določi količino in vrednost nadomestila za uvoz in obveznosti izvoza, kar je navedeno v odobritvi. Poleg tega morajo vladni uslužbenci ob uvozu in izvozu na odobritev vpisati ustrezne transakcije. Količino uvoza, dovoljenega v okviru AAS, določi indijska vlada na osnovi normativov SION, ki obstajajo za večino izdelkov, vključno z zadevnim izdelkom. Uvožene surovine niso prenosljive in jih je treba uporabiti za proizvodnjo nastalega izvoznega izdelka. Obveznost izvoza mora biti izpolnjena v določenem časovnem roku po izdaji dovoljenja (24 mesecev z možnostjo dveh podaljšanj za 6 mesecev).
(47)
Preiskava je pokazala, da zahteve glede preverjanja, ki so jih določili indijski organi, niso bile upoštevane ali še niso bile preizkušene v praksi.
(48)
Družba, ki je uporabljala shemo, je vzdrževala določeno evidenco proizvodnje in porabe. Ker Dodatek 23 ni bil pravilno izpolnjen, se ni štelo, da velja za evidenco dejanske porabe, kot je določeno v odstavkih 4.26 in 4.30 HOP I 2009-2014. Ker evidenca dejanske porabe v OP ni bila na voljo, je med drugim ni bilo mogoče preveriti in ugotoviti, katere surovine in v kakšnih količinah so bile porabljene pri proizvodnji izvoženega izdelka, kakor je navedeno v izvodu Dodatka 23. V zvezi z zahtevami glede preverjanja iz uvodne izjave (45) družba ni vodila nobene evidence o poteku certifikacije. Načrt revizije ali kakršna koli druga dokazila o opravljeni reviziji (npr. poročilo o reviziji), evidentirane informacije o uporabljeni metodologiji in posebnih zahtevah za tako natančno delo, za katerega je potrebno podrobno tehnično znanje o proizvodnih postopkih, niso bili na voljo. Zadevni organi niso posredovali ali uvedli nadzora zaradi morebitnega presežnega odpusta, ki ga je ustvarila družba, in je bil zabeležen v Dodatku 23. Če povzamemo, se šteje, da preiskovani izvoznik ni bil sposoben dokazati, da so bile izpolnjene ustrezne določbe Zunanjetrgovinske politike 2009-2014.
(d) Sklepi o AAS
(49)
Oprostitev uvoznih dajatev je v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe subvencija, saj predstavlja finančni prispevek indijske vlade, katerega ugodnosti je užival preiskovani izvoznik.
(50)
Poleg tega so AAS za fizični izvoz očitno zakonsko odvisne od opravljenega izvoza in se zato štejejo za specifične ter se proti njim lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s prvim pododstavkom člena 4(4)(a) osnovne uredbe. Brez izvozne obveznosti družba ne more uživati ugodnosti iz te sheme.
(51)
V tem primeru uporabljena podshema se ne more šteti za dovoljeni sistem povračila dajatev ali sistem nadomestnega povračila v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ne izpolnjuje pravil iz točke (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in pravila za povračila) in Priloge III (opredelitev in pravila za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Indijska vlada ni učinkovito uporabljala svojega sistema ali postopka preverjanja, da bi lahko potrdila, ali in v kakšnih količinah so bile surovine porabljene pri proizvodnji izvoznega izdelka (Priloga II(II)(4) k osnovni uredbi in v primeru shem nadomestnih povračil Priloga III(II)(2) k osnovni uredbi). Poleg tega SION za zadevni izdelek niso bili dovolj natančni in sami ne morejo predstavljati sistema preverjanja dejanske potrošnje, ker zasnova navedenih standardov indijski vladi ne omogoča dovolj natančnega preverjanja količin surovin, porabljenih v izvozni proizvodnji. Indijska vlada tudi ni izvedla nadaljnje preiskave na podlagi dejansko vključenih surovin, čeprav bi to ob odsotnosti učinkovitega sistema preverjanja (Priloga II(II)(5) in Priloga III(II)(3) k osnovni uredbi) morala storiti.
(52)
Proti podshemi se torej lahko uvedejo izravnalni ukrepi.
(e) Izračun zneska subvencije
(53)
Zaradi neobstoja dovoljenih sistemov povračila dajatev ali nadomestnih sistemov povračil pomeni ugodnost, proti kateri se lahko uvede izravnalni ukrep, odpust skupnih uvoznih dajatev, ki se običajno zaračunajo ob uvozu surovin. Glede tega se opozarja, da osnovna uredba ne določa le izravnave za „presežni“ odpust dajatev. V skladu s členom 3(1)(a)(ii) in Prilogo I(i) k osnovni uredbi je mogoče izravnati presežne odpuste dajatev le, če so izpolnjeni pogoji iz prilog II in III k osnovni uredbi. Toda v tem primeru ti pogoji niso bili izpolnjeni. Če ustrezen postopek spremljanja ni vzpostavljen, se navedena oprostitev za sheme povračil ne uporablja in se uporablja normalno pravilo za izravnavanje zneska neplačanih dajatev (izpada prihodka), ne pa domnevni presežni odpust. Kakor je določeno v prilogah II(II) in III(II) k osnovni uredbi, za izračun presežnega odpusta ni zadolžen preiskovalni organ. Nasprotno, v skladu s členom 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe mora preiskovalni organ samo zbrati zadostne dokaze, da zavrne domnevno ustreznost sistema preverjanja.
(54)
Znesek subvencije za družbo, ki je uporabljala AAS, je bil izračunan na podlagi opuščenih uvoznih dajatev (osnovna carina in posebna dodatna carina) za material, ki je bil uvožen v skladu s podshemo med OP (števec). V skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe so bile pristojbine, ki so nujno potrebne za pridobitev subvencije, odštete od zneska subvencije, kadar so bili za to vloženi upravičeni zahtevki. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za prihodke od izvoza zadevnega izdelka v OP kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, pridelane, izvožene ali prepeljane količine.
(55)
Stopnja subvencije, ugotovljena v zvezi s to shemo za zadevno družbo v OP, znaša 2,94 %.
3.4. Shema za podporo izvozu investicijskega blaga („EPCGS“)
(a) Pravna podlaga
(56)
Podroben opis EPCGS je v poglavju 5 Zunanjetrgovinske politike 2009-2014 in poglavju 5 HOP I 2009-2014.
(b) Upravičenost
(57)
Do te sheme so upravičeni proizvajalci izvozniki, trgovci izvozniki, „vezani“ na spremljajoče proizvajalce in ponudnike storitev.
(c) Praktično izvajanje
(58)
Na podlagi pogoja obveznosti izvoza je družbi dovoljen uvoz investicijskega blaga (novega in rabljenega) po znižani stopnji carinske dajatve. Indijska vlada v ta namen po vlogi in plačilu pristojbine izda dovoljenje EPCGS. Ta shema določa znižano stopnjo uvozne dajatve v višini 5 % za vse investicijsko blago, uvoženo v okviru te sheme. Za izpolnjevanje obveznosti izvoza se mora uvoženo investicijsko blago uporabiti za proizvodnjo določene količine izvoznega blaga v določenem obdobju. V skladu z Zunanjetrgovinsko politiko 2009-2014 se investicijsko blago lahko uvaža po ničelni stopnji dajatve v okviru EPCGS, vendar je v tem primeru čas za izpolnitev obveznosti izvoza krajši (6 let namesto 8) od datuma izdaje dovoljenja. Imetnik dovoljenja EPCGS lahko investicijsko blago nabavlja tudi na domačem trgu. V tem primeru domači proizvajalec investicijskega blaga lahko izkoristi ugodnost dajatev prostega uvoza sestavnih delov, potrebnih za proizvodnjo takega investicijskega blaga. Domači proizvajalec pa lahko zahteva tudi ugodnost predvidenega izvoza glede na dobavo investicijskega blaga imetniku dovoljenja EPCGS.
(59)
Ugotovljeno je bilo, da so v OP to shemo uporabljali vsi vzorčeni proizvajalci izvozniki.
(d) Sklepi o EPCGS
(60)
EPCGS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Znižanje dajatve pomeni finančni prispevek indijske vlade, ker ta koncesija zmanjša prihodek indijske vlade od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega znižanje dajatve izvozniku prinese korist, saj privarčevane dajatve pri uvozu izboljšajo njegovo likvidnost.
(61)
EPCGS je zakonsko pogojena z opravljenim izvozom, ker takih dovoljenj ni mogoče dobiti brez obveznosti izvoza. Zato velja za specifično in je zanjo mogoče uvesti izravnalne ukrepe v skladu s prvim pododstavkom člena 4(4)(a) osnovne uredbe.
(62)
Te sheme ni mogoče šteti za dovoljen sistem povračila dajatev ali nadomestni sistem povračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Dovoljeni sistemi iz točke (i) Priloge I k osnovni uredbi ne zajemajo investicijskega blaga, ker se ne uporablja ali ni vključeno v proizvodnjo izvoznih izdelkov.
(e) Izračun zneska subvencije
(63)
Znesek subvencije je bil izračunan v skladu s členom 7(3) osnovne uredbe na podlagi neplačanih carinskih dajatev na uvoženo investicijsko blago v obdobju, ki odraža običajno obdobje amortizacije takega investicijskega blaga v zadevni industriji. V skladu z uveljavljeno prakso je bil tako dobljen znesek, ki se nanaša na OP, popravljen z dodatkom obresti za to obdobje, da se odrazi celotna vrednost subvencije v tem obdobju. V ta namen se je štela za primerno komercialna obrestna mera v Indiji v obdobju preiskave. Kadar so bili predloženi upravičeni zahtevki, so bile v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete nujne pristojbine za pridobitev subvencije.
(64)
V skladu s členom 7(2) in (3) osnovne uredbe se je ta znesek subvencije dodelil za ustrezne prihodke od izvoza v OP kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija odvisna od opravljenega izvoza in ni bila dodeljena glede na izdelane, pridelane, izvožene ali prepeljane količine.
(65)
Stopnje subvencije za zadevne družbe, ugotovljene v OP v okviru te sheme, so znašale 0,11 %, 0,16 % in 0,19 %.
3.5. Shema izvozno usmerjenih obratov („EOUS“)
(a) Pravna podlaga
(66)
Opis EOUS je v poglavju 6 Zunanjetrgovinske politike 2009-2014 in poglavju 6 HOP I 2009-2014.
(b) Upravičenost
(67)
Z izjemo izključno trgovskih družb so lahko v EOUS načeloma vključena vsa podjetja, ki izvažajo svojo celotno proizvodnjo blaga ali storitev. Podjetja v industrijskem sektorju morajo izpolnjevati minimalen investicijski prag osnovnih sredstev, da so lahko upravičena do EOUS.
(c) Praktično izvajanje
(68)
Izvozno usmerjeni obrati se lahko nahajajo in ustanovijo kjer koli v Indiji.
(69)
Zahtevek za status izvozno usmerjenega obrata mora vsebovati podatke za prihodnjih pet let, med drugim o načrtovanih proizvodnih količinah, pričakovani vrednosti izvoza, uvoznih zahtevah in domačih potrebah. Če organi sprejmejo zahtevek družbe, se pogoji za sprejetje posredujejo družbi. Sporazum o priznanju statusa družbe po EOUS velja pet let. Sporazum se lahko obnovi za nadaljnja obdobja.
(70)
Ključna obveznost izvozno usmerjenega obrata, kot je določeno v Zunanjetrgovinski politiki 2009-2014, je doseči neto devizni zaslužek, kar pomeni, da mora biti v referenčnem obdobju (5 let) skupna vrednost izvoza višja od skupne vrednosti uvoza blaga.
(71)
Izvozno usmerjeni obrati so upravičeni do naslednjih koncesij:
(i)
oprostitev uvoznih dajatev za vse vrste blaga (vključno z investicijskim blagom, surovinami in potrošnim blagom), ki so potrebne za izdelavo, proizvodnjo in predelavo ali so s tem povezane;
(ii)
oprostitev trošarin za blago, nabavljeno na domačem trgu;
(iii)
povračilo centralnega prometnega davka, plačanega na lokalno nabavljeno blago;
(iv)
možnost prodaje dela proizvodnje na domačem trgu do 50 % vrednosti FOB izvoza, pri čemer se upoštevajo pozitivni neto zaslužki deviznih sredstev ob plačilu koncesijskih dajatev, tj. trošarin na dokončane izdelke;
(v)
delno povračilo dajatve, plačane za gorivo, ki je bilo nabavljeno pri domačih naftnih družbah;
(vi)
oprostitev davka na dohodek, ki običajno velja za dobičke od izvoza v skladu z oddelkom 10B Zakona o davku na dohodek, za obdobje 10 let od začetka delovanja.
(72)
Obrate, ki delujejo po tej shemi, nadzorujejo carinski uslužbenci.
(73)
Zakonsko so zavezani voditi ustrezno poslovno knjigo celotnega uvoza, porabe in uporabe vsega uvoženega materiala ter opravljenega izvoza v skladu z ustreznim odstavkom priročnika HOP I 2009-2014. Ti dokumenti se s četrtletnimi in letnimi poročili o napredku periodično predložijo pristojnim organom.
(74)
Vendar se „v nobenem primeru od izvozno usmerjenega obrata ne sme zahtevati, da vsako uvozno pošiljko uskladi s svojim izvozom, transferji v druge obrate, prodajo na domačem tarifnem območju (‚prodajo DTA‘) ali zalogami“, kot navaja ustrezni oddelek priročnika HOP I 2009-2014.
(75)
Domača prodaja se odpremi in registrira s postopkom samocertificiranja. Postopek odpreme izvoznih pošiljk izvozno usmerjenega obrata nadzoruje carinski/trošarinski uslužbenec.
(76)
V tem primeru je EOUS uporabljal eden od izvoznikov v vzorcu. Ta izvoznik je shemo uporabljal za uvoz surovin, potrošnega blaga in investicijskega blaga brez uvoznih dajatev, domačo nabavo blaga brez trošarin, prejemanje povračila prometnega davka ter prodajo dela proizvodnje na domačem trgu. Izvoznik je tako koristil vse ugodnosti, navedene v točki od (i) do (vi) uvodne izjave (71). Vendar je glede oprostitve davka v skladu z oddelkom 10B Zakona o davku na dohodek preiskava pokazala, da od 1. aprila 2010 družba ni bila več upravičena do te oprostitve. Zato določbe o oprostitvi davka na dohodek za izvozno usmerjene obrate v okviru te preiskave niso bile nadalje obravnavane.
(77)
V pozni fazi je družba, za katero je bilo ugotovljeno, da deluje kot izvozno usmerjeni obrat, predložila podrobne pripombe na to shemo, med drugim s trditvijo, da številni ukrepi znotraj izvozno usmerjenega obrata niso subvencije, proti katerim se lahko uvede izravnalni ukrep. Analize teh pripomb trenutno ni mogoče dokončati, vendar bo ustrezno obravnavana v naslednji fazi te preiskave.
(d) Sklepi o EOUS
(78)
Oprostitve izvozno usmerjenega obrata treh vrst uvoznih dajatev („osnovne carine“, „carine na davek za izobraževanje“ in „davka za višje srednješolsko izobraževanje“) in povračilo prometnega davka so finančni prispevek indijske vlade v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Prihodek vlade, ki bi brez te sheme zapadel v plačilo, je opuščen in tako izvozno usmerjenemu obratu omogoča dodelitev ugodnosti v smislu člena 3(2) osnovne uredbe, ker ta izboljšuje likvidnost, saj mu ni treba plačati dajatev, ki bi običajno zapadle, in dobi povrnjen prometni davek.
(79)
Poleg tega se ne more šteti za dovoljen sistem povračil dajatev ali sistem nadomestnih povračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ne izpolnjuje pravil iz točk (h) in (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in pravila za povračila) in Priloge III (opredelitev in pravila za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Indijska vlada ni učinkovito uporabljala svojega sistema ali postopka preverjanja, da bi lahko potrdila, ali in v kakšnih količinah so bile surovine porabljene pri proizvodnji izvoznega izdelka (Priloga II(II)(4) k osnovni uredbi in v primeru shem nadomestnih povračil Priloga III(II)(2) k osnovni uredbi). Cilj vzpostavljenega sistema preverjanja je spremljanje obveznosti neto deviznih prihodkov in ne potrošnja uvoza v zvezi s proizvodnjo izvoznega blaga.
(80)
Oprostitev trošarin in ustreznih dajatev na uvoz („EED“) pa ne vodi v izpad prihodka, ki je sicer pričakovan. Če bi bile trošarine in dodatna carina plačane, bi bile lahko uporabljene kot kredit za prihodnje dajatve (tako imenovani „mehanizem CENVAT“), kar je sistem, primerljiv z DDV, ki indijskim družbam omogoča, da davek za nakup izravnajo z davki, ki jih plačujejo za prodajo. Zato te dajatve niso dokončne. Z uporabo kredita „CENVAT“ dokončna dajatev bremeni le dodano vrednost, ne pa tudi surovin.
(81)
Tako samo oprostitev osnovne carine, carine na davek za izobraževanje, davka za višje srednješolsko izobraževanje in povračilo centralnega prometnega davka predstavljajo subvencije v smislu člena 3 osnovne uredbe. Zakonsko so odvisni od opravljenega izvoza in se zato štejejo za specifične in proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s prvim pododstavkom člena 4(4)(a) osnovne uredbe. Izvozni cilj izvozno usmerjenega obrata iz odstavka 6.1 Zunanjetrgovinske politike 2009-2014 je osnovni pogoj za pridobitev spodbud.
(e) Izračun zneska subvencije
(82)
Skladno s tem je ugodnost, proti kateri se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, enaka odpustu uvoznih dajatev (osnovna carina, carina na davek za izobraževanje in davek za višješolsko izobraževanje), ki običajno zapadejo v plačilo ob uvozu, kot tudi povračilu centralnega prometnega davka, ki so nastali v OP.
(i) Oprostitev uvoznih dajatev (osnovna carina, carina na davek za izobraževanje, davek za višješolsko izobraževanje), povračilo centralnega prometnega davka za surovine in potrošno blago
(83)
Znesek subvencije za izvoznika, ki je izvozno usmerjeni obrat, je bil izračunan na podlagi opuščenih izvoznih dajatev (osnovna carina, carina na davek za izobraževanje, davek za višješolsko izobraževanje) za surovine, uvožene za izvozno usmerjeni obrat v celoti, in prometnega davka, povrnjenega v OP. Pristojbine, potrebne za pridobitev subvencije, so bile v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete od te vsote, tako ugotovljeni znesek subvencije pa določen kot števec. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za ustrezne prihodke od izvoza v OP kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija odvisna od opravljenega izvoza in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prepeljane količine. Tako določena stopnja subvencije za zadevno družbo je bila 2,68 %.
(ii) Oprostitev uvoznih dajatev (osnovna carina, carina na davek za izobraževanje, davek za višješolsko izobraževanje) za investicijsko blago
(84)
Investicijsko blago ni fizično vključeno v končno blago. V skladu s členom 7(3) osnovne uredbe se subvencija za zadevno družbo izračuna na osnovi višine neplačanih carin na uvoženo investicijsko blago v obdobju, ki odraža normalno amortizacijo takega investicijskega blaga v eni od preiskovanih družb. Tako izračunan znesek velja za OP in je bil popravljen z dodatkom obresti za to obdobje, da odraža vrednost ugodnosti v tem obdobju in tako določi celotno ugodnost iz te sheme za prejemnika. V ta namen se je štela za primerno komercialna obrestna mera v Indiji v obdobju preiskave. V skladu s členom 7(2) in (3) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za ustrezen prihodek od izvoza v OP kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija odvisna od opravljenega izvoza in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prepeljane količine. Tako določena stopnja subvencije za zadevno družbo je bila 0,05 %.
(85)
Skupna stopnja subvencije za zadevno družbo, določena po EOUS, znaša 2,73 %.
3.6. Shema usmeritve v izdelek („FPS“)
(a) Pravna podlaga
(86)
Podroben opis te sheme je opredeljen v odstavkih od 3.15 do 3.17 Zunanjetrgovinske politike 2009-2014 in poglavjih od 3.9 do 3.11 HOP I 2009-2014.
(b) Upravičenost
(87)
V skladu z odstavkom 3.15.2 Zunanjetrgovinske politike 2009-2014 so do te sheme upravičeni izvozniki priglašenih izdelkov iz Dodatka 37D HOP I 2009-2014.
(c) Praktično izvajanje
(88)
Izvoznik izdelkov iz seznama Dodatka 37D HOP I 2009-2014 lahko zaprosi za dobropis za carine v okviru FPS v višini 2 % ali 5 % vrednosti FOB izvoza. Vendar so izdelki/sektorji iz posebne usmeritve, zajeti v tabelah 2 in 5 Dodatka 37D, upravičeni do dobropisa za carine v višini 5 % vrednosti FOB izvoza. Zadevni izdelek v preiskavi je vključen v te izdelke iz posebne usmeritve.
(89)
FPS je shema doboropisov po izvozu, kar pomeni, da mora družba za upravičenost do ugodnosti iz te sheme izvažati. Zato družba pri zadevnem organu vloži spletno vlogo, skupaj z izvodi izvoznega naloga in računa, bančnega potrdila, ki izkazuje plačilo pristojbine za vlogo, izvod izvozne odpremnice in bančnega potrdila o prejemu plačila ali potrdila o izvršitvi nakazila v primeru neposrednega pogajanja za dokumente. V primerih, kadar se predložijo izvirniki izvozne odpremnice in/ali bančna potrdila za prejem plačila za pridobitev ugodnosti po kateri koli drugi shemi, lahko družba predloži izvode, ki jih je sama potrdila, pri čemer navede ustrezen organ, kateremu so bili predloženi izvirniki. Spletna vloga za dobropise FPS lahko zajema največ 50 izvoznih odpremnic.
(90)
Ugotovljeno je bilo, da se v skladu z indijskimi računovodskimi standardi dobropisi FPS po obračunskem načelu lahko knjižijo kot prihodek na poslovnem računu, ko je izpolnjena obveznost izvoza. Taki dobropisi se lahko uporabljajo za plačilo carin na poznejši uvoz kakršnega koli blaga, razen investicijskega blaga in blaga, za katerega veljajo omejitve glede uvoza. Blago, uvoženo s takimi dobropisi, se lahko proda na domačem trgu (ob plačilu prometnega davka) ali uporabi v druge namene. Dobropisi FPS se lahko prosto prenašajo in so veljavni 24 mesecev od datuma izdaje.
(91)
Ugotovljeno je bilo, da je sta dve družbi v vzorcu v OP uporabljali to shemo.
(d) Sklepi o FPS
(92)
FPS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Dobropis FPS je finančni prispevek indijske vlade, saj bo dobropis na koncu uporabljen za pokritje uvoznih dajatev, kar zmanjšuje prihodek indijske vlade od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega pomeni dobropis FPS za izvoznika ugodnost, ker izboljša njegovo likvidnost.
(93)
Poleg tega je FPS zakonsko odvisna od opravljenega izvoza in zato specifična, proti njej pa se lahko v skladu s členom 4(4)(a) osnovne uredbe uvedejo izravnalni ukrepi.
(94)
Ta shema ne more veljati za dovoljen sistem povračila dajatev ali nadomestni sistem povračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe, saj ne izpolnjuje pravil iz točke (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in pravila za povračila) in Priloge III (opredelitev in pravila za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Zlasti izvoznik ni nikakor obvezan dejansko porabiti blaga, uvoženega brez dajatev, v proizvodnem postopku, znesek dobropisa pa ni izračunan glede na dejansko porabljene surovine. Poleg tega ni niti sistema niti postopka, ki bi potrdil, katere surovine so porabljene v proizvodnem procesu izvoženega izdelka oziroma ali je prišlo do presežnega plačila uvoznih dajatev v smislu točke (i) Priloge I ter prilog II in III k osnovni uredbi. Izvoznik je tudi upravičen do ugodnosti v okviru FPS ne glede na to, ali sploh uvaža surovine. Za dodelitev ugodnosti zadošča, da izvoznik zgolj izvaža blago, ne da bi dokazal, da so bile uvožene kakršne koli surovine. Tako so celo izvozniki, ki vse svoje surovine nabavljajo lokalno in ne uvažajo nobenega blaga, ki se lahko uporablja kot surovina, še vedno upravičeni do subvencij po FPS.
(e) Izračun zneska subvencije
(95)
V skladu s členom 3(2) in členom 5 osnovne uredbe je bil znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izračunan glede na ugodnost prejemnika, ki je bila ugotovljena v OP. V tem smislu se je štelo, da je ugodnost dodeljena prejemniku takrat, ko se izvede izvozna transakcija v okviru te sheme. V tistem trenutku se lahko indijska vlada odpove carinam, kar predstavlja finančni prispevek v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ko carinski organi izdajo izvozno odpremnico, ki med drugim navaja znesek dobropisa FPS, ki se dodeli za navedeno izvozno transakcijo, indijska vlada nima pravice odločati o tem, ali se subvencija dodeli. Glede na navedeno se šteje za ustrezno, da se ugodnosti v okviru FPS izračunajo kot vsote dobropisov, prejetih za vse izvozne transakcije v okviru te sheme v OP.
(96)
Kadar so bili predloženi upravičeni zahtevki, so bile pristojbine za pridobitev subvencije v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete od tako pridobljenih dobropisov, pri čemer je znesek subvencije postal števec. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za celotne prihodke od izvoza v OP kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija odvisna od izvoza in ni bila dodeljena glede na izdelane, pridelane, izvožene ali prepeljane količine.
(97)
Stopnja subvencije za ti dve zadevni družbi, ugotovljena v zvezi s to shemo v OP, znaša 4,80 %.
3.7. Shema izvoznih kreditov („ECS“)
(a) Pravna podlaga
(98)
Shema je podrobno določena v Master Circular DBOD št. DIR.(Exp).BC. 06/04.02.002/2010-10 (izvozni kredit v tuji valuti/rupijah) indijske centralne banke (ICB), ki je naslovljena na vse komercialne banke v Indiji.
(b) Upravičenost
(99)
Do te sheme so upravičeni proizvajalci izvozniki in trgovci izvozniki.
(c) Praktično izvajanje
(100)
ECS vključuje dve podshemi, shemo izvoznih kreditov pred odpremo („kredit za embaliranje“), ki zajema kredite izvozniku za financiranje nakupa, predelave, izdelave, embaliranja in/ali odpreme blaga pred izvozom, in shemo izvoznih kreditov po odpremi, ki zagotavlja posojila za obratni kapital z namenom financiranja izvoznih terjatev. Od 1. julija 2010 komercialne banke uporabljajo novi sistem temeljnih obrestnih mer, ki se uporablja za vse roke akontacij izvoznih kreditov v rupijah. V zvezi z ECS v tuji valuti, ICB določa najvišje obrestne mere za izvozne kredite, ki jih lahko komercialne banke zaračunajo izvozniku. ICB bankam tudi nalaga, da določen znesek svojih neto bančnih kreditov namenijo za financiranje izvoza.
(101)
Zaradi Master Circulars ICB lahko izvozniki pridobijo izvozne kredite po preferencialnih obrestnih merah v primerjavi z obrestnimi merami za običajne komercialne kredite („gotovinske kredite“), ki so določene izključno v skladu s tržnimi pogoji. Razlika med obrestnimi merami se lahko zmanjša za družbe z dobro boniteto. Dejansko bi lahko družbe z dobro boniteto pridobile izvozne in gotovinske kredite po enakih pogojih.
(102)
Ugotovljeno je bilo, da so v OP to shemo uporabljali vsi vzorčeni proizvajalci izvozniki.
(d) Sklepi o ECS
(103)
Preferencialne obrestne mere kredita ECS, ki jih določajo Master Circulars ICB iz uvodne izjave (98), lahko znižajo stroške obresti izvoznika v primerjavi s stroški kredita, ki so določeni izključno po tržnih pogojih, in v tem primeru prenesejo ugodnost na takega izvoznika v smislu člena 3(2) osnovne uredbe.
(104)
Kljub dejstvu, da preferencialne kredite na podlagi ECS dodeljujejo komercialne banke, je ta ugodnost finančni prispevek vlade v smislu člena 3(1)(a)(iv) osnovne uredbe. V tem smislu je treba poudariti, da niti člen 3(1)(a)(iv) osnovne uredbe niti člen 1.1(a)(1)(iv) Sporazuma o subvencijah in izravnalnih ukrepih ne zahtevata bremenitve javnih računov, npr. povračila indijske vlade komercialnim bankam, da bi se določila subvencija, temveč le odredbo vlade za izvajanje funkcij iz točk (i), (ii) ali (iii) člena 3(1)(a) osnovne uredbe. ICB je javni organ, ki zato spada pod opredelitev pojma „vlada“, kot je določeno v členu 2(b) osnovne uredbe. Je v stoodstotni lasti vlade, uresničuje cilje javnega reda, npr. monetarno politiko, njeno upravo pa imenuje indijska vlada. ICB usmerja zasebne organe v smislu druge alinee člena 3(1)(a)(iv) osnovne uredbe, ker so komercialne banke vezane na njene pogoje, med drugim na obrestne mere za izvozne kredite, določene v Master Circular ICB, poleg tega pa ICB določa, da morajo komercialne banke določen znesek svojih neto bančnih kreditov usmeriti v financiranje izvoza. Ta usmeritev komercialne banke zavezuje k izvajanju funkcij iz člena 3(1)(a)(i) osnovne uredbe, v tem primeru zagotavljanju posojil v obliki preferencialnega financiranja izvoza. Tak neposredni prenos sredstev v obliki posojil pod določenimi pogoji bi bil običajno v pristojnosti vlade in ta praksa se na noben bistven način ne razlikuje od praks, ki jih običajno izvajajo vlade v smislu člena 3(1)(a)(iv) osnovne uredbe. Ta subvencija se šteje za specifično in je zanjo mogoče uvesti izravnalne ukrepe, saj so preferencialne obrestne mere dostopne samo za financiranje izvoznih transakcij in so torej odvisne od opravljenega izvoza v skladu s prvim pododstavkom člena 4(4)(a) osnovne uredbe.
(e) Izračun zneska subvencije
(105)
Znesek subvencije je bil izračunan na podlagi razlike med obrestmi, plačanimi za izvozne kredite, uporabljene v OP, in zneskom, ki bi ga bilo treba plačati za običajne komercialne kredite, ki jih je uporabila zadevna družba. Ta znesek subvencije (števec) je bil dodeljen za skupne prihodke od izvoza v OP kot ustrezen imenovalec v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe, ker je subvencija odvisna od opravljenega izvoza in ni bila dodeljena glede na izdelane, pridelane, izvožene ali prepeljane količine.
(106)
Stopnje subvencije za zadevne družbe, ugotovljene v OP v okviru te sheme, so znašale 0,25 %, 0,31 % in 0,44 %.
3.8. Shema oprostitve dajatve za elektriko (Electricity Duty Exemption)
(a) Pravna podlaga
(107)
Shema je vključena v Paketno shemo spodbud iz leta 2007 vlade Maharaštre, Resolucija št. PSI-1707/(CR-50)/IND-8, z dne 30. marca 2007. V skladu s spremembami Paketne sheme spodbud iz leta 2007 vlade Maharaštre z dne 30. junija 2011 je bilo določeno podaljšanje do 31. avgusta 2011.
(b) Upravičenost
(108)
Zgoraj navedena resolucija navaja kategorije industrij in podjetij, ki se štejejo za upravičene do spodbud v skladu s shemo iz leta 2007.
(c) Praktično izvajanje
(109)
Za spodbuditev razširitve industrij na manj razvita območja je vlada Maharaštre zagotovila paket spodbud za nove/razširjene industrijske obrate v regijah v razvoju države Maharaštra. Za namene te sheme Priloga I k Resoluciji razvršča državno območje v kategorijo območij, upravičenih do spodbud. Vendar spodbude iz sheme iz leta 2007 ni mogoče zahtevati, razen če je izvajalska agencija v skladu s shemo iz leta 2007 izdala certifikat o upravičenosti in je upravičen obrat izpolnil zahteve/pogoje iz certifikata o upravičenosti. Certifikat o upravičenosti izda izvajalska agencija, ki začne veljati z datumom začetka tržne proizvodnje upravičenega obrata.
(110)
Shema oprostitve dajatve za elektriko se dodeli upravičenim novim obratom s sedežem na določenih območjih za obdobje 15 let. V drugih delih države bodo 100-odstotno izvozno usmerjeni obrati, obrati za IT in biotehnologijo prav tako oproščeni plačila dajatve za elektriko za obdobje 10 let.
(111)
Med preiskavo je bilo ugotovljeno, da je v OP ena družba v vzorcu, ki je bila izvozno usmerjen obrat v Maharaštri, koristila ugodnosti iz te sheme.
(d) Sklep o shemi oprostitve dajatve za elektriko
(112)
Oprostitev dajatve za elektriko je v smislu člena 3(1)(a)(i) in člena 3(2) osnovne uredbe subvencija, saj predstavlja finančni prispevek indijske vlade, katerega ugodnosti so uživali preiskovani izvozniki.
(113)
Ta subvencijska shema je specifična v smislu člena 4(3) osnovne uredbe, saj je sama zakonodaja, v skladu s katero deluje organ, ki podeljuje subvencije, omejila dostop do te sheme na nekatera podjetja znotraj določene geografske regije.
(114)
Zato se lahko za to subvencijo uvedejo izravnalni ukrepi.
(e) Izračun zneska subvencije
(115)
V skladu s členom 3(2) in členom 5 osnovne uredbe se znesek subvencije, proti kateri se uvede izravnalni ukrep, izračuna glede na ugodnost za prejemnika v zvezi z zadevnim izdelkom, ki je bila ugotovljena v OP. Ta znesek subvencije (števec) je bil dodeljen za skupne prihodke zadevnega izdelka proizvajalca izvoznika v OP, ker subvencija ni bila odvisna od opravljenega izvoza in ni bila dodeljena glede na izdelane, pridelane, izvožene ali prepeljane količine v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe.
(116)
Stopnja subvencije za to shemo v OP za zadevno družbo znaša 0,09 %.
3.9. Znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi
(117)
Na podlagi ugotovitev, kot je povzeto v tabeli, se je skupni znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izražen ad valorem, gibal med 3,2 % in 16,5 %:
Tabela 1
Shema
EPCGS
DEPBS
AAS
EOUS
ECS
FPS
Shema oprostitve dajatve za elektriko
Skupaj
Družba
Viraj Profiles Ltd.
0,16 %
2,73 %
0,25 %
0,09 %
3,2 %
Raajratna Ventures Ltd.
0,19 %
4,70 %
2,94 %
0,44 %
4,80 %
13,0 %
Agarwal Fastners Pvt. Ltd.
0,11 %
6,53 %
0,31 %
4,80 %
11,7 %
Sodelujoče nevzorčene družbe
0,16 %
5,53 %
2,94 %
0,25 %
4,80 %
13,6 %
Druge družbe
0,16 %
5,53 %
2,94 %
2,73 %
0,25 %
4,80 %
0,09 %
16,5 %
(118)
V skladu s členom 15(3) osnovne uredbe je stopnja subvencije za sodelujoče družbe, ki niso zajete v vzorcu, 13,6 % in je izračunana na podlagi tehtane povprečne stopnje subvencije za vsak program, od katerega imajo korist sodelujoče družbe v vzorcu. Za namene računanja tehtane povprečne stopnje subvencije za ta vzorec, se zneski subvencij, ugotovljeni za EOUS in oprostitev dajatve za elektriko v okviru Paketne sheme spodbud vlade Maharaštra (tj. ki se uporabljajo le za izvozno usmerjene obrate), niso upoštevali v izračunu, ker je bilo ugotovljeno, da obseg teh subvencijskih shem ne bi zajel dveh sodelujočih nevzorčenih družb. Zlasti v zvezi z izvozno usmerjenimi obrati, ni mogoče kumulirati ugodnosti, povezanih z izvozno usmerjenimi obrati, z ugodnostmi iz drugih shem. Oprostitev dajatve za elektriko je na voljo le izvozno usmerjenim obratom ali podjetjem s sedežem v nekaterih regijah Maharaštre. Zato je število upravičencev po tej shemi preveč omejeno, da bi se lahko uporabljalo za nevzorčene družbe.
(119)
Za vse ostale izvoznike iz Indije je Komisija najprej opredelila raven sodelovanja. Kot je navedeno v uvodni izjavi (10), primerjava med podatki Eurostata o uvozu in obsegom izvoza zadevnega izdelka v Unijo, o katerem so v obdobju preiskave poročale sodelujoče družbe ali skupine, ki so v obdobju preiskave zadevni izdelek izvažale v Unijo, kaže, da je bilo sodelovanje indijskih proizvajalcev izvoznikov zelo visoko, namreč skoraj 100-odstotno. Glede na to visoko stopnjo sodelovanja je stopnja subvencije za vse nesodelujoče družbe določena na ravni tehtane povprečne stopnje subvencije, določene za vsak program, od katere imajo korist sodelujoče družbe v vzorcu, tj. 16,5 %.
4. INDUSTRIJA UNIJE
4.1. Proizvodnja Unije
(120)
Za določitev celotne proizvodnje Unije so se uporabile vse razpoložljive informacije o proizvajalcih Unije, vključno z informacijami iz pritožbe in podatki, ki so jih sporočili proizvajalci Unije pred začetkom preiskave in po njem, ter preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.
(121)
Na podlagi navedenega je bila celotna proizvodnja Unije v OP ocenjena na približno 52 000 ton. Ta številka vključuje proizvodnjo vseh proizvajalcev Unije, ki so se javili, in ocenjen obseg proizvodnje proizvajalcev, ki se med preiskavo niso javili.
(122)
Kakor je bilo navedeno v uvodni izjavi (14), se je vzorčenje uporabilo za preiskavo proizvajalcev Unije. Od 15 proizvajalcev Unije, ki so predložili podatke pred začetkom preiskave, je bilo v vzorec izbranih pet družb. Nato se je, kakor je bilo navedeno v uvodni izjavi (16), ena družba odločila, da v preiskavi ne bo sodelovala. Preostale sodelujoče vzorčene družbe so predstavljale 32 % celotne ocenjene proizvodnje Unije v OP in zanje se je štelo, da so reprezentativne za industrijo Unije. Te vzorčene družbe so glavni proizvajalci, sedež pa imajo v Franciji in Italiji, kjer se proizvaja največji obseg zadevnega izdelka.
4.2. Industrija Unije
(123)
Šteje se, da vsi znani proizvajalci Unije iz uvodne izjave (120) predstavljajo industrijo Unije v smislu člena 9(1) in člena 10(8) osnovne uredbe, v nadaljnjem besedilu pa bodo navedeni kot „industrija Unije“.
5. ŠKODA
5.1. Uvodne opombe
(124)
Ustrezne Eurostatove statistike uvoza, skupaj s podatki iz pritožbe in podatki, ki so jih sporočili proizvajalci unije pred začetkom preiskave in po njej, vključno s preverjenimi izpolnjenimi vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije, so bile uporabljene pri vrednotenju ustreznih dejavnikov škode.
(125)
Analiza škode glede makroekonomskih podatkov, kot so proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlovanje in produktivnost, temelji na podatkih celotne industrije Unije.
(126)
Analiza škode glede makroekonomskih podatkov, kot so cene transakcij, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb, zmožnost zbiranja kapitala, zaloge in plače, temelji na podatkih vzorčenih proizvajalcev Unije.
(127)
Štirje vzorčeni proizvajalci Unije so bili vzorčeni tudi v pregledu zaradi izteka protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajvana, zaključenega 7. januarja 2012 (4). V navedenem pregledu je bila v vzorec vključena tudi ena druga družba, ki pa ni bila vzorčena v sedanji preiskavi. Ker se je obdobje, namenjeno analizi škode, prekrivalo z obdobjem pregleda zaradi izteka ukrepov, so podatki za leti 2008 in 2009 identični, razen za eno družbo. Z razkritjem podatkov za leti 2008 in 2009 bi bilo mogoče sklepati na podatke za družbo, ki v tem primeru ni bila vključena v vzorec. Zato so bili mikro kazalci, kot so zaloge, plače, naložbe, denarni tok, donosnost naložb in dobičkonosnost, indeksirani.
5.2. Potrošnja Unije
(128)
Potrošnja Unije je bila določena na podlagi obsega prodaje industrije Unije, kakor je bilo določeno v pritožbi, ter navzkrižno preverjena z izpolnjenimi vprašalniki za vzorčenje in preverjenimi podatki, pridobljenimi od vzorčenih proizvajalcev. Poleg tega se je upošteval tudi obseg uvoza, ki je temeljil na Eurostatovih podatkih za obravnavano obdobje.
(129)
Na podlagi tega se je potrošnja Unije gibala tako:
Tabela 2
2008
2009
2010
OP
Potrošnja Unije (v tonah)
120 598
101 143
122 345
131 457
Indeks (2008 = 100)
100
84
101
109
Vir:
Eurostat, podatki iz pritožbe in izpolnjeni vprašalniki
(130)
V obravnavanem obdobju se je skupna potrošnja na trgu EU povečala za 9 %. Med letoma 2008 in 2009 je prišlo do strmega padca, in sicer za 16 %, domnevno zaradi globalnih negativnih učinkov gospodarske krize na trg, vendar je med letoma 2009 in 2010 potrošnja spet narasla za 21 %, med letom 2010 in OP pa še za nadaljnjih 7 %.
5.3. Uvoz iz zadevne države
(131)
Uvoz iz Indije v Unijo se je v obravnavanem obdobju razvijal tako:
Tabela 3
2008
2009
2010
OP
Obseg uvoza iz Indije (v tonah)
14 546
18 883
21 914
24 072
Indeks (2008 = 100)
100
130
151
165
Tržni delež
12,1 %
18,7 %
17,9 %
18,3 %
Indeks (2008 = 100)
100
155
149
152
Vir:
Eurostat in izpolnjeni vprašalniki proizvajalcev izvoznikov.
(132)
V obravnavanem obdobju se je uvoz iz Indije znatno povečal, in sicer za 65 %. Povečanje je bilo največje med letoma 2008 in 2009, ko je uvoz poskočil za 30 %, potrošnja pa se je zmanjšala za 16 %. Letna stopnja rasti indijskega uvoza se je povečevala leta 2010 (+ 16 %) in v OP (+ 10 %).
5.3.1. Cene uvoza in nelojalno nižanje prodajnih cen
Tabela 4
Uvoz iz Indije
2008
2009
2010
OP
Povprečna cena v EUR/tono
3 531
2 774
2 994
3 216
Indeks (2008 = 100)
100
79
85
91
Vir:
Eurostat in izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev EU.
(133)
Povprečne cene uvoza iz Indije so se v obravnavanem obdobju znižale za skupaj 9 %. To pojasnjuje povečanje tržnega dela Indije z 12,1 % na 18,3 % v istem obdobju. Največje povečanje se je zgodilo med letoma 2008 in 2009, ko so indijski izvozniki pridobili več kot 6 odstotnih točk tržnega deleža.
(134)
Za ugotovitev nelojalnega nižanja prodajnih cen v OP so se tehtane povprečne prodajne cene vzorčenih proizvajalcev Unije za to vrsto izdelka, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije, prilagojene na raven cene franko tovarna, primerjale z ustreznimi tehtanimi povprečnimi cenami za uvoz iz Indije, zaračunanimi prvi neodvisni stranki na trgu Unije in določenimi na podlagi CIF z ustreznimi prilagoditvami za obstoječe carine in stroške po uvozu.
(135)
Ta primerjava cen je bila izvedena za vsako vrsto transakcije posebej na isti ravni trgovine po morebitnih ustrezni prilagoditvi ter odbitku rabatov in popustov. Rezultat primerjave, ko je izražen v odstotkih prihodkov vzorčenih proizvajalcev Unije v OP, je pokazal nelojalno nižanje prodajnih cen, ki se je gibalo med 3 % in 13 %.
5.4. Gospodarski položaj industrije Unije
(136)
V skladu s členom 8(4) osnovne uredbe je preučitev vpliva subvencioniranega uvoza iz Indije na industrijo Unije vključevala oceno vseh gospodarskih kazalcev, ki so bili v obravnavanem obdobju določeni za industrijo Unije.
5.4.1. Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
Tabela 5
2008
2009
2010
OP
Obseg proizvodnje (v tonah)
69 514
56 396
62 213
51 800
Indeks (2008 = 100)
100
81
89
75
Proizvodna zmogljivost (v tonah)
140 743
127 200
128 796
111 455
Indeks (2008 = 100)
100
90
92
79
Izkoriščenost zmogljivosti
49 %
44 %
48 %
46 %
Indeks (2008 = 100)
100
90
98
94
Vir:
celotna industrija Unije
(137)
Zgornja tabela prikazuje, da se je proizvodnja v obravnavanem obdobju znatno zmanjšala, in sicer za 25 %. V skladu z zmanjšanim povpraševanjem je proizvodnja strmo padla, in sicer leta 2009 za 19 %, leta 2010 pa se je ponovno zvišala za približno 10 %. Čeprav se je potrošnja Unije v OP povečala za 7 %, se je proizvodnja Unije v primerjavi s preteklim letom spet zmanjšala za približno 17 %.
(138)
Proizvodna zmogljivost industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za približno 21 %. Prav tako se je zmanjšala izkoriščenost zmogljivosti v obravnavanem obdobju, ki se je konstanto gibala pod 50 %.
5.4.2. Obseg prodaje in tržni delež
Tabela 6
2008
2009
2010
OP
Obseg prodaje (v tonah)
56 042
44 627
45 976
48 129
Indeks (2008 = 100)
100
80
82
86
Tržni delež
46,5 %
44,1 %
37,6 %
36,6 %
Indeks (2008 = 100)
100
95
81
79
Vir:
celotna industrija Unije
(139)
Med povečevanjem potrošnje (+ 9 %) se je obseg prodaje podobnega izdelka po prodaji prvi neodvisni stranki v Uniji v obravnavanem obdobju zmanjšal za 14 %. Zato je tržni delež padel s 46,5 % leta 2008 na 36,6 % v OP. Po strmem padcu obsega prodaje leta 2009 (- 20 %) se je leta 2010 in v OP rahlo zvišal.
5.4.3. Rast
(140)
Potrošnja Unije se je povečala za 9 % med letom 2008 in OP. Vendar sta se obseg prodaje in tržni delež industrije Unije v istem obdobju zmanjšala, in sicer za 14 % oziroma 21 %. Istočasno se je uvoz iz Indije znatno povečal, in sicer za 65 %.
5.4.4. Zaposlovanje
Tabela 7
2008
2009
2010
OP
Število zaposlenih oseb
1 007
863
821
761
Indeks (2008 = 100)
100
86
82
76
Produktivnost (enota/zaposleni)
Indeks (2008 = 100)
100
95
110
99
Vir:
celotna industrija Unije
(141)
Zaradi zmanjšanja dejavnosti industrije Unije se je število zaposlenih v obravnavanem obdobju ustrezno zmanjšalo za 24 %. Med letom 2008 in OP so se povprečni stroški dela na zaposlenega povečali za 6 %.
(142)
Produktivnost delovne sile v industriji Unije, merjene s proizvodnjo na zaposleno osebo na leto, se je v obravnavanem obdobju rahlo zmanjšala, in sicer za 1 %. Najnižjo točko je dosegla leta 2009, potem pa se je do OP povečevala.
5.4.5. Povprečne cene na enoto v Uniji
Tabela 8
2008
2009
2010
OP
Cena na enoto v EU za nepovezane stranke
(EUR na tono)
4 336
2 792
3 914
4 244
Indeks (2008 = 100)
100
64
90
98
Vir:
izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev.
(143)
V obravnavanem obdobju so se povprečne prodajne cene znižale za 2 %. Leta 2009 je bila industrija Unije prisiljena znižati prodajne cene za 36 % zaradi gospodarske krize in strmega upada uvoznih cen iz Indije (- 21 %). Med letom 2010 in OP so se prodajne cene industrije Unije spet zvišale.
(144)
Preiskava je pokazala, da se je znižanje prodajnih cen leta 2009 izrazilo v znižanju stroškov, ki so v primerjavi s stopnjo iz leta 2008 upadli za 18 %. Vzrok za ta padec stroškov je bil predvsem znižanje cen surovin, zlasti niklja, katerega cene so nestabilne. Vendar je bila industrija Unije zaradi razširitve indijskega uvoza po nizkih cenah leta 2009 prisiljena znižati prodajne cene v večji meri, kot so se znižali stroški.
5.4.6. Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala
Tabela 9
2008
2009
2010
OP
Dobičkonosnost prodaje EU (% neto prodaje)
Indeks (2008 = 100)
- 100
- 442
-74
-24
Denarni tok
Indeks (2008 = 100)
- 100
-1 827
-40
171
Naložbe (EUR)
Indeks (2008 = 100)
100
29
59
6
Donosnost naložb
Indeks (2008 = 100)
- 100
- 284
-59
-28
Vir:
izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev EU.
(145)
Preiskava je pokazala, da so bile cene industrije Unije pod pritiskom zaradi uvoza pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla iz Indije, čeprav se je upad prodajnih cen delno izrazil v znižanju stroškov. Dobičkonosnost industrije Unije je bila negativna od začetka obravnavanega obdobja. Zlasti leta 2009 je bila industrija Unije zaradi povečanja indijskega uvoza po nizkih cenah prisiljena znižati prodajne cene v večji meri, kot so se znižali stroški. To je v navedenem letu privedlo do znatnega upada dobičkonosnosti. Vendar se je leta 2010 in v OP dobičkonosnost izboljšala, čeprav je še vedno ostala negativna.
(146)
Denarni tok, ki industriji omogoča, da sama financira svoje dejavnosti, je sledil podobnemu gibanju kot dobičkonosnost. Najnižjo točko je dosegel leta 2009, potem pa se je njegovo gibanje začelo dvigati, v OP pa je postalo pozitivno.
(147)
Po naložbah v proizvodnjo pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla leta 2008 so se v obravnavanem obdobju naložbe zmanjšale za približno 94 %. Donosnost naložb je imela v obravnavanem obdobju podoben negativen razvoj zaradi negativnih rezultatov industrije Unije in je ves čas ostala negativna.
(148)
Razvoj dobičkonosnosti, denarni tok in nizka stopnja naložb kažejo na dejstvo, da so vzorčeni proizvajalci EU mogoče imeli težave z zbiranjem kapitala.
5.4.7. Zaloge
Tabela 10
2008
2009
2010
OP
Končne zaloge industrije Unije
Indeks (2008 = 100)
100
92
100
103
Vir:
izpolnjeni vprašalniki.
(149)
Raven zalog vzorčene industrije Unije se je v obravnavanem obdobju povečala za 3 %. Leta 2009 se je raven končnih zalog zmanjšala za 8 %, leta 2010 in v OP pa je narasla, in sicer za 8 % oziroma 3 %.
5.4.8. Višina stopnje subvencije
(150)
Glede na obseg, tržni delež in cene subvencioniranega uvoza iz Indije vpliva dejanskih stopenj subvencioniranja na industrijo Unije ni mogoče obravnavati kot zanemarljivega.
5.5. Sklep o škodi
(151)
Preiskava je pokazala, da se je v obravnavanem obdobju poslabšala večina kazalnikov škode, kot so proizvodnja (- 25 %), izkoriščenost zmogljivosti (- 6 %), obseg prodaje (- 14 %), tržni delež (- 21 %) in zaposlovanje (- 24 %). Med povečanjem potrošnje sta upadla tako obseg prodaje kot tržni delež. Obseg prodaje se je v primerjavi z letom 2009 rahlo povišal leta 2010 in v OP, vendar industrija Unije ni mogla več pridobiti izgubljenega tržnega deleža zaradi povečanja indijskega uvoza, ki je v obravnavanem obdobju enakomerno naraščal, po cenah, ki so nenehno nelojalno nižale prodajne cene industrije Unije.
(152)
Poleg tega so bili resno prizadeti kazalniki škode, povezani s finančno uspešnostjo industrije Unije, kot sta denarni tok in dobičkonosnost. To pomeni, da je bila oslabljena tudi zmožnost industrije Unije za zbiranje kapitala.
(153)
Glede na navedeno je bilo sklenjeno, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 8(5) osnovne uredbe.
6. VZROČNA ZVEZA
6.1. Uvod
(154)
V skladu s členom 8(5) in (6) osnovne uredbe se je preučilo, ali je subvencionirani uvoz s poreklom iz Indije povzročil industriji Unije takšno škodo, da jo je mogoče opredeliti kot znatno. Poleg subvencioniranega uvoza so bili preverjeni tudi drugi znani dejavniki, ki bi lahko hkrati povzročali škodo proizvajalcem Unije, da bi se zagotovilo, da morebitna škoda, ki bi jo povzročili ti drugi dejavniki, ni bila pripisana subvencioniranemu uvozu.
6.2. Učinek subvencioniranega uvoza
(155)
Preiskava je pokazala, da se je potrošnja Unije v obravnavanemu obdobju povečala za 9 %, obseg prodaje industrije Unije se je zmanjšal za 14 %, tržni delež pa je padel za 21 %. Istočasno se je subvencionirani uvoz iz Indije zelo povečal, in sicer za 65 %, s čimer se je povečal tudi tržni delež subvencioniranega uvoza, in sicer za 52 %.
(156)
Leta 2010 in v OP se je potrošnja Unije povečala hkrati s splošno oživitvijo gospodarstva. Vendar se je obseg prodaje industrije Unije le rahlo povečal, in sicer leta 2010 (+ 3 %) in v OP (+ 4,7 %). Po drugi strani pa je preiskava pokazala letno povečanje indijskega uvoza za 16 % leta 2010 in 10 % v OP.
(157)
Subvencionirani uvoz iz Indije je pritiskal na industrijo Unije zlasti leta 2009, ko je v primerjavi z letom 2008 narasel za 30 % in pridobil 6,6 odstotnih točk tržnega deleža. Istega leta je prodaja industrije Unije upadla za 20 %.
(158)
Pritisk na cene leta 2009 je pomenil, da so se povprečne uvozne cene iz Indije zmanjšale za 21 % in prisilile industrijo Unije, da je znižala svoje prodajne cene za 36 %. To znižanje prodajnih cen je bilo večje od znižanja stroškov. Ta situacija je privedla do znatnega upada dobičkonosnosti, ki je leta 2009 močno padla.
(159)
Uvozne cene iz Indije so se v obravnavanem obdobju znižale za skupno 9 %, pri čemer so ves čas ostale nižje od uvoznih cen iz ostalega sveta in prodajnih cen industrije Unije.
(160)
Na podlagi navedenega je bilo ugotovljeno, da je imelo obsežno povečanje subvencioniranega uvoza iz Indije po cenah, ki so nenehno nelojalno nižale prodajne cene industrije Unije, odločilno vlogo pri znatni škodi, ki jo je utrpela industrija Unije, kar se odraža v njenem slabem finančnem položaju, znatnemu upadu obsega prodaje in tržnega deleža ter poslabšanju večine kazalcev škode.
6.3. Učinek drugih dejavnikov
6.3.1. Uvoz iz drugih tretjih držav
Tabela 11
2008
2009
2010
OP
Obseg uvoza iz drugih tretjih držav v tonah
50 010
37 633
54 454
59 255
Indeks (2008 = 100)
100
75
109
118
Tržni delež uvoza iz drugih tretjih držav
41,5 %
37,2 %
44,5 %
45,1 %
Indeks (2008 = 100)
100
90
107
109
Povprečna uvozna cena iz drugih tretjih držav v EUR/tono
5 380
5 236
5 094
5 234
Indeks (2008 = 100)
100
97
95
97
Obseg uvoza iz Malezije (v tonah)
13 712
9 810
9 611
9 966
Tržni delež uvoza iz Malezije
11,4 %
9,7 %
7,9 %
7,6 %
Povprečna uvozna cena iz Malezije v EUR/tono
4 203
2 963
3 324
3 633
Obseg uvoza iz Filipinov (v tonah)
7 046
5 406
15 576
18 149
Tržni delež uvoza iz Filipinov
5,8 %
5,3 %
12,7 %
13,8 %
Povprečna uvozna cena iz Filipinov v EUR/tono
4 645
3 474
3 714
3 912
Obseg uvoza iz Ljudske republike Kitajske (v tonah)
2 332
2 452
3 217
3 288
Tržni delež uvoza iz Ljudske republike Kitajske
1,9 %
2,4 %
2,6 %
2,5 %
Povprečna uvozna cena iz Ljudske republike Kitajske v EUR/tono
4 004
4 561
5 272
5 648
Obseg uvoza iz Tajvana (v tonah)
4 304
3 703
6 451
6 640
Tržni delež uvoza iz Tajvana
3,6 %
3,7 %
5,3 %
5,1 %
Povprečna uvozna cena iz Tajvana v EUR/tono
5 092
4 719
4 755
4 943
Vir:
Eurostat.
(161)
Na podlagi Eurostatovih podatkov se je v obravnavanem obdobju obseg uvoza v Unijo pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla s poreklom drugih tretjih držav povečal za 18 %. Istočasno so se v obravnavanem obdobju povprečne uvozne cene znižale za približno 3 %, njihov tržni delež pa se je povečal za približno 9 %.
(162)
Od 19. novembra 2005 veljajo protidampinški ukrepi na uvoz pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajvana. Ne glede na ukrepe se je v obravnavanem obdobju ta uvoz znatno povečal, čeprav so tržni deleži v OP ostali skromni, in sicer 2,5 % oziroma 5,1 %. Drugi glavni viri uvoza so Filipini in Malezija. V obravnavanem obdobju se je znatno povečal uvoz zlasti s Filipinov, s čimer se je povečal tudi tržni delež uvoza s Filipinov, in sicer s 5,8 % leta 2008 na 13,8 % v OP.
(163)
V Maleziji je bilo v obravnavanem obdobju gibanje na splošno padajoče, vendar je bil tržni delež uvoza v OP še vedno 7,6 %. Obseg uvoza s Filipinov se je v OP znatno povečal. Vendar, kakor je navedeno spodaj, je bila povprečna uvozna cena dosti višja, in sicer okoli 20 %, od povprečne cene indijskih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla.
(164)
Povprečne uvozne cene iz drugih tretjih držav so v obravnavanem obdobju ostale dokaj stabilne in so bile nenehno nad povprečnimi prodajnimi cenami industrije Unije in povprečnimi uvoznimi cenami iz Indije.
(165)
Na podlagi navedenega je bilo začasno ugotovljeno, da uvoz iz drugih tretjih držav ni prekinil vzročne zveze med ugotovljenim subvencioniranim uvozom iz Indije in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
6.3.2. Gospodarska kriza
(166)
Gospodarska kriza delno pojasnjuje zmanjšanje potrošnje Unije leta 2009. Vendar je treba še posebej poudariti, da se je ne glede na 16-odstotno zmanjšanje potrošnje leta 2009 obseg indijskega izvoza povečal za 30 %.
(167)
Leta 2010 in v OP se je potrošnja Unije povečala hkrati s splošno oživitvijo gospodarstva. Vendar se je obseg prodaje industrije Unije le rahlo povečal, za 3 % leta 2010 in za 4,7 % v OP. To je primerljivo z letnim povečanjem indijskega uvoza za 16 % oziroma 10 %.
(168)
V običajnih gospodarskih razmerah in odsotnosti močnega cenovnega pritiska subvencioniranega uvoza bi industrija Unije lahko imela nekaj težav pri spopadanju z zmanjšanjem potrošnje in posledičnim zvišanjem fiksnih stroškov na enoto zaradi manjše izkoriščenosti zmogljivosti. Vendar je subvencionirani uvoz povečal učinek gospodarske krize in tudi ob splošni oživitvi gospodarstva si industrija Unije ni mogla opomoči in ponovno pridobiti tržnega deleža, ki ga je izgubila zaradi indijskega uvoza.
(169)
Čeprav je gospodarska kriza v obdobju 2008-2009 morda prispevala k slabi uspešnosti industrije Unije, ni mogla imeti takega učinka, da bi prekinila vzročno zvezo med subvencioniranim uvozom in stanjem škode industrije Unije.
6.3.3. Izvoz vzorčene industrije Unije
Tabela 12
2008
2009
2010
OP
Izvoz v tonah
967
689
933
884
Indeks (2008 = 100)
100
71
97
91
Prodajna cena na enoto v EUR
4 770
3 060
4 020
4 313
Indeks (2008 = 100)
100
64
84
90
(170)
V obravnavanem obdobju se je obseg izvoza vzorčene industrije Unije zmanjšal za 9 %, povprečne izvozne cene pa so se znižale za 10 %. Čeprav ni izključeno, da je negativno gibanje v opravljenem izvozu posledično negativno vplivalo na industrijo Unije, se šteje, da glede na majhen obseg izvoza v povezavi s prodajo na trgu Unije ta učinek ni dovolj velik, da bi prekinil vzročno zvezo med subvencioniranim uvozom in ugotovljeno škodo.
6.4. Sklep o vzročni zvezi
(171)
Zgornja analiza je pokazala, da sta se obseg in tržni delež nizkocenovnega subvencioniranega uvoza s poreklom iz Indije v obravnavanem obdobju bistveno povečala. Poleg tega je bilo ugotovljeno da je ta uvoz nenehoma nelojalno nižal prodajne cene industrije Unije na trgu Unije.
(172)
To povečanje obsega in tržnega deleža subvencioniranega indijskega uvoza se je nadaljevalo, tudi leta 2009, ko je potrošnja Unije upadla za 16 % in sovpadla z negativnim razvojem tržnega deleža industrije Unije v istem obdobju.
(173)
Od leta 2008, ko se je začel gospodarski upad in strm padec potrošnje Unije, so indijski proizvajalci izvozniki uspeli znatno povečati njihov tržni delež. To je sovpadlo z negativnim razvojem tržnega deleža industrije Unije ter strmim upadom dobičkonosnosti in drugih finančnih kazalnikov. V obravnavanem obdobju je imel porast nizkocenovnega subvencioniranega uvoza iz Indije, ki je neprenehoma nelojalno nižal prodajne cene industrije Unije, na splošno negativen vpliv na finančno stanje industrije Unije. Čeprav se je stanje rahlo izboljšalo tik pred OP, industrija Unije ni mogla več pridobiti izgubljenega tržnega deleža, zato je dobičkonosnost ostala negativna.
(174)
Analiza drugih znanih dejavnikov, vključno z gospodarsko krizo, ki bi lahko škodovali industriji Unije, je pokazala, da ti dejavniki niso takšni, da bi prekinili vzročno zvezo, vzpostavljeno med subvencioniranim uvozom iz Indije in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
(175)
Glede na navedeno analizo se začasno sklene, da je subvencionirani uvoz iz Indije povzročil znatno škodo industriji Unije v smislu člena 8(5) osnovne uredbe.
7. INTERES UNIJE
7.1. Uvodna opomba
(176)
V skladu s členom 31 osnovne uredbe je Komisija preučila, ali so kljub sklepu o škodljivem subvencioniranju obstajali tehtni razlogi, da sprejetje ukrepov v tem posebnem primeru ni v interesu Unije. Določitev interesa Unije je temeljila na presoji vseh različnih vpletenih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov zadevnega izdelka.
7.2. Interes industrije Unije
(177)
Industrija Unije je zaradi subvencioniranega uvoza iz Indije utrpela znatno škodo. Opozoriti je treba, da je v obravnavanem obdobju večina kazalnikov škode pokazala negativno gibanje. Brez ukrepov se zdi, da se nadaljnjemu poslabšanju položaja industrije Unije ne bo mogoče izogniti.
(178)
Pričakuje se, da se bodo z uvedbo začasnih izravnalnih dajatev ponovno vzpostavile učinkovite razmere za trgovanje na trgu Unije, kar bo industriji Unije omogočilo uskladitev cen izdelka v preiskavi tako, da bodo odražale stroške različnih sestavnih delov in tržne razmere. Pričakuje se lahko tudi, da se bo z uvedbo začasnih ukrepov industriji Unije omogočila povrnitev vsaj dela tržnega deleža, ki ga je izgubila v obravnavanem obdobju, kar bi dodatno pozitivno vplivalo na dobičkonosnost in njen celoten finančni položaj.
(179)
Če se ukrepi ne uvedejo, je pričakovati nadaljnje izgube tržnega deleža, industrija Unije pa bi še vedno imela izgubo. To srednjeročno in dolgoročno ne bi bilo vzdržno. Glede na nastale izgube in visoko stopnjo naložb v proizvodnjo na začetku obravnavanega obdobja je mogoče pričakovati, da večina proizvajalcev Unije brez uvedbe ukrepov ne bo mogla povrniti svojih naložb. Poleg tega je pričakovati, da bo uvedba izravnalnih ukrepov pomagala ohraniti zaposlovanje, ki se je v obravnavanem obdobju neprenehoma zmanjševalo.
(180)
Zato se začasno sklene, da bi bila uvedba izravnalnih dajatev v interesu industrije Unije.
7.3. Interes uporabnikov in uvoznikov
(181)
V tej preiskavi uporabniki niso sodelovali. Kontaktiranih je bilo 20 uporabnikov, vendar nobeden ni izpolnil vprašalnikov, ki so jim bili poslani. Vprašalniki so bili poslani tudi dvem nepovezanim uvoznikom, ki sta bila pripravljena sodelovati, vendar vprašalnikov nista izpolnila.
(182)
Opozoriti je treba, da je bilo sodelovanje uporabnikov tudi v predhodnih preiskavah istega izdelka zelo omejeno. V nedavnem pregledu zaradi izteka protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajvana, so bili kontaktirani isti uporabniki, vendar tudi v navedeni preiskavi (5) ni sodeloval nobeden od njih.
(183)
V pritožbi je bilo navedeno, da bi bil učinek na uporabnike zanemarljiv, če bi se uvedli ukrepi na uvoz pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla iz Indije, glede na to, da pritrdilni elementi iz nerjavnega jekla predstavljalo le del njihovih skupnih stroškov. V pritožbi je bila navedena ocena deleža stroškov pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla pri proizvodnji avtomobila in pralnega/pomivalnega stroja. V obeh primerih je bilo ugotovljeno, da pritrdilni elementi iz nerjavnega jekla predstavljajo zanemarljiv delež skupnih stroškov proizvodnje teh izdelkov.
(184)
Glede na nizko izkoriščenost zmogljivosti industrije Unije (46 % v OP) ne bi bilo tveganja pomanjkanja ponudbe na trgu, če bi bili uvedeni ukrepi za indijski uvoz. Poleg tega obstajajo drugi viri ponudbe, kot je uvoz pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla iz drugih držav, za katere se ne uporabljajo nobeni ukrepi.
(185)
Nazadnje je raven predlaganih ukrepov zmerna in je zato pričakovati, da bo uvoz iz Indije še naprej prihajal na trg EU, vendar po poštenih cenah.
7.4. Sklep o interesu Unije
(186)
Glede na navedeno se začasno sklene, da na podlagi razpoložljivih informacij v zvezi z interesom Unije ni utemeljenih razlogov proti uvedbi začasnih ukrepov na uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Indije.
8. ZAČASNI IZRAVNALNI UKREPI
8.1. Stopnja odprave škode
(187)
Glede na sklepe o subvencioniranju, škodi, vzročni zvezi in interesu Unije je treba uvesti začasne izravnalne ukrepe, da se prepreči, da bi subvencionirani uvoz še naprej povzročal škodo industriji Unije.
(188)
Za določitev ravni teh ukrepov so se upoštevale ugotovljene stopnje subvencioniranja in višina dajatve, potrebne za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Unije, ne da bi ta stopnja presegla ugotovljeno stopnjo subvencije.
(189)
Pri izračunu višine dajatve, potrebne za odpravo učinkov škodljivega subvencioniranja, je bilo ugotovljeno, da morajo vsi ukrepi industriji Unije omogočiti, da pokrije svoje proizvodne stroške in ustvari dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga industrija te vrste v panogi lahko ustvarila v običajnih konkurenčnih razmerah, tj. brez subvencioniranega uvoza, od prodaje podobnega izdelka v Uniji. Šteje se, da mora dobiček, ki se lahko doseže brez subvencioniranega uvoza, temeljiti na stopnji dobička pred odbitkom davka vzorčenih proizvajalcev Unije v letu 2007, tj. pred obravnavanim obdobjem, ko je bila industrija še donosna. Zato se šteje, da se lahko stopnja dobička, ki znaša 7 % prihodka od prodaje, obravnava kot ustrezna minimalna stopnja, ki jo lahko industrija Unije po pričakovanju doseže brez škodljivega subvencioniranja.
(190)
Na podlagi tega je bila izračunana neškodljiva cena za industrijo Unije za podobni izdelek. Neškodljiva cena je bila določena s prilagoditvijo prodajnih cen vzorčenih proizvajalcev Unije glede na dejanski dobiček/izgubo v OP in s prištetjem navedene stopnje dobička.
(191)
Potrebno povišanje cen je bilo nato določeno na podlagi primerjave tehtane povprečne uvozne cene sodelujočih proizvajalcev izvoznikov iz Indije, kakor je bila določena za izračun nelojalnega nižanja prodajnih cen, z neškodljivo ceno izdelkov, ki jih je industrija Unije v OP prodala na trgu Unije. Vsakršna razlika, ki je posledica te primerjave, je bila nato izražena v odstotkih celotne uvozne vrednosti CIF.
8.2. Začasni ukrepi
(192)
Glede na navedeno se šteje, da je treba v skladu s členom 12(1) osnovne uredbe začasne izravnalne ukrepe uvesti za uvoz s poreklom iz Indije na ravni nižjih stopenj subvencij in škode v skladu s pravilom nižje dajatve.
(193)
Na podlagi navedenega so bile stopnje izravnalnih dajatev določene na podlagi primerjave med stopnjami odprave škode in stopnjami subvencij. V skladu s tem so predlagane stopnje izravnalnih dajatev naslednje:
Družba
Stopnja subvencije
Stopnja škode
Začasna stopnja subvencionirane dajatve
Agarwal Fastners Pvt. Ltd.
11,7 %
20,9 %
11,7 %
Raajratna Ventures Ltd.
13,0 %
13,7 %
13,0 %
Viraj Profiles Limited
3,2 %
27,7 %
3,2 %
Sodelujoče nevzorčene družbe
13,6 %
17,3 %
13,6 %
Vse druge družbe
16,5 %
20,9 %
16,5 %
(194)
Stopnje izravnalnih dajatev za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato odražajo položaj teh družb med preiskavo. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki se uporablja za „vse druge družbe“) veljajo torej izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz Indije, ki jih proizvajajo te družbe, torej navedeni specifični pravni subjekti. Za uvožene izdelke, ki jih proizvaja katera koli druga družba, ki ni izrecno navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, te stopnje ne morejo uporabiti in zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“.
(195)
Zahtevke za uporabo teh stopenj dajatve za posamezne družbe (npr. zaradi spremembe imena gospodarskega subjekta ali zaradi ustanovitve novega proizvodnega ali prodajnega subjekta) je treba takoj vložiti pri Komisiji (6), skupaj z vsemi zadevnimi informacijami, zlasti o spremembi dejavnosti gospodarske družbe, ki je povezana s proizvodnjo ter domačo prodajo in izvozom, na primer v zvezi z navedeno spremembo imena ali navedeno spremembo proizvodnega in prodajnega subjekta. Če bo primerno, bo ta uredba ustrezno spremenjena s posodobljenim seznamom družb, ki so upravičene do individualnih stopenj dajatve.
9. RAZKRITJE
(196)
Navedene začasne ugotovitve bodo razkrite vsem zainteresiranim stranem, ki bodo pozvane, da pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Njihove pripombe bodo analizirane in upoštevane, če bodo utemeljene, preden bodo sprejete dokončne ugotovitve. Poleg tega je treba navesti, da so ugotovitve v zvezi z uvedbo izravnalnih dajatev za namene te uredbe začasne in se lahko ponovno preverijo zaradi dokončnih ugotovitev -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Začasna izravnalna dajatev se uvede na uvoz pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihove dele s poreklom iz Indije, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 in 7318 15 70.
2. Stopnja začasne izravnalne dajatve, veljavne za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve, za izdelke iz odstavka 1, ki jih proizvajajo spodaj navedene družbe, je naslednja:
Družba
Stopnja dajatve (%)
Dodatna oznaka TARIC
Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Thane, Maharashtra
11,7
B266
Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Gujarat
13,0
B267
Viraj Profiles Limited, Boisar, Thane, Maharashtra
3,2
B268
Družbe s seznama v Prilogi
13,6
B269
Vse druge družbe
16,5
B999
3. Sprostitev izdelka iz odstavka 1 v prosti promet v Uniji je pogojena z varščino, ki je enaka znesku začasne dajatve.
4. Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.
Člen 2
1. Brez poseganja v člen 30 Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 lahko zainteresirane strani v enem mesecu od začetka veljavnosti te uredbe zahtevajo razkritje bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba, ter v pisni obliki izrazijo svoja stališča in zaprosijo za ustno zaslišanje pred Komisijo.
2. V skladu s členom 31(4) Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 lahko zainteresirane strani predložijo pripombe k uporabi te uredbe v enem mesecu od začetka njene veljavnosti.
Člen 3
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Člen 1 te uredbe se uporablja štiri mesece.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 9. februarja 2012