РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 165/2010 НА КОМИСИЯТА
от 26 февруари 2010 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 1881/2006 за определяне на максимално допустимите количества на някои замърсители в храните по отношение на афлатоксините
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕИО) № 315/93 на Съвета от 8 февруари 1993 г. за установяване на общностни процедури относно замърсителите в храните (1), и по-специално член 2, параграф 3 от него,
като има предвид, че:
(1)
В Регламент (ЕО) № 1881/2006 на Комисията от 19 декември 2006 г. за определяне на максимално допустимите количества на някои замърсители в храните (2) се установяват максимално допустимите количества на афлатоксин B1 и на общото замърсяване с афлатоксини (афлатоксин B1 + G1 + B2 + G2) в редица хранителни продукти.
(2)
Необходимо е да се изменят максимално допустимите количества на афлатоксините в някои храни, за да се вземат предвид развитието на Codex Alimentarius и новата информация, която се съдържа в неотдавна обявени научни становища.
(3)
Codex Alimentarius установява равнище от 15 μg/kg за общо замърсяване с афлатоксини в бадеми и шам фъстък, предназначени за последваща обработка, и равнище от 10 μg/kg за общо замърсяване с афлатоксини в бадеми, лешници и шам фъстък за непосредствена консумация (3).
(4)
Научният комитет за замърсителите в хранителната верига (Комитет CONTAM) на Европейския орган за безопасност на храните (ЕОБХ) прие на 25 януари 2007 г. становище за потенциалното увеличаване на риска за здравето на потребителите, породено от възможното увеличаване на съществуващите максимално допустими количества за афлатоксини в бадеми, лешници и шам фъстък и в техните производни продукти (4). Комитетът CONTAM стигна до заключението, че промяната в максимално допустимите количества за общото замърсяване с афлатоксини от 4 до 8 или 10 μg/kg в бадеми, лешници и шам фъстък би имало незначително отражение върху оценките за експозицията чрез храната, за риска от рак и за изчислените граници на експозиция (ГЕ). Комитетът заключи също така, че експозицията на афлатоксини от всякакви източници следва да бъде толкова ниска, колкото е реално постижимо, тъй като афлатоксините са генотоксични и канцерогенни. Данните сочат, че общата експозиция на приемани с храната афлатоксини може да бъде намалена, като се ограничи броят на силно замърсените храни, които достигат до пазара, чрез по-ефикасно правоприлагане и намаляване на експозицията от хранителни източници, различни от бадеми, лешници и шам фъстък.
(5)
На 16 юни 2009 г. Комитетът CONTAM прие становище относно въздействието върху общественото здраве на увеличаването на максимално допустимото количество общо замърсяване с афлатоксини от 4 μg/kg на 10 μg/kg за черупчести плодове, различни от бадеми, лешници и шам фъстък (5). Комитетът стигна до заключението, че въз основа на наличната през 2007 г. информация, увеличаването на максимално допустимото количество общо замърсяване с афлатоксини от 4 μg/kg на 10 μg/kg за черупчести плодове, различни от бадеми, лешници и шам фъстък, включително за бразилски орехи, няма да има неблагоприятни последици за общественото здраве. Като се имат предвид продължаващите понастоящем дискусии в комисията Codex Alimentarius по отношение на максимално допустимите количества на афлатоксини в бразилските орехи, целесъобразно е да се изравнят максимално допустимите количества за афлатоксини в бразилските орехи с определените от Codex количества за бадеми, лешници и шам фъстък.
(6)
Codex Alimentarius установи единствено общи максимално допустими количества за замърсяване с афлатоксини. Съответното максимално допустимо количество афлатоксин B1 бе определено чрез справка в използваната от ЕОБХ за оценка на експозицията база данни за наличие на афлатоксини в храната.
(7)
В становището на ЕОБХ относно афлатоксините се отбелязва, че маслодайните семена и техните производни продукти имат значителен принос за експозицията на афлатоксини на човека. Комитетът заключи, че експозицията на афлатоксини от всякакви източници следва да бъде толкова ниска, колкото е реално постижимо. Освен това от нотификациите, предавани чрез системата за бързо предупреждение за храните и фуражите (RASFF), е постъпила информация за високи равнища на афлатоксини в маслодайни семена като слънчогледови семена, семена от пъпеш и др. Във връзка с това се предлага да се определят максимално допустими количества за афлатоксини в маслодайни семена, различни от фъстъци, подобно на съществуващите максимално допустими количества за фъстъци. Тъй като обаче афлатоксините почти напълно се отстраняват при процеса на производство на рафинирани растителни масла, целесъобразно е да се предвиди изключение за маслодайните семена, в това число фъстъците, предназначени за смилане за рафинирано растително масло, и за рафинираното растително масло.
(8)
Беше установено максимално допустимо количество от 2 μg/kg за афлатоксин B1 и 4 μg/kg за общо замърсяване с афлатоксини за всички зърнени култури и всички техни производни продукти с изключение на царевица, предназначена за сортиране или друга механична обработка преди консумация от човека, за която е било определено максимално допустимо количество от 5 μg/kg за афлатоксин B1 и 10 μg/kg за общо замърсяване с афлатоксини. Неолющеният ориз по правило съдържа афлатоксини малко над максимално допустимите количества. След лющенето - процес, при който люспите се отстраняват, количеството на афлатоксините в белия олющен ориз е по-малко от максимално допустимите количества. Поради това е целесъобразно към ориза да се приложи същият подход, както онзи, който понастоящем се прилага по отношение на царевицата и да се определи по-високо максимално допустимо количество на афлатоксин B1 и по-високо равнище на общо замърсяване с афлатоксини за ориз, който е предназначен за сортиране или друга механична обработка преди консумация от човека или употреба като съставка в храни.
(9)
Максимално допустимите количества се отнасят за годните за консумация части от черупчестите плодове. Според получени неотдавна научни данни обаче част от замърсяването с афлатоксин може да бъде локализирано в черупката на бразилските орехи. Поради това е целесъобразно да се измени бележката под линия в приложението, в която се определя процедурата, която трябва да бъде следвана при анализ на цели черупчести плодове, за да бъде взета под внимание тази скорошна научна информация.
(10)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Постоянния комитет по хранителната верига и здравето на животните,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Регламент (ЕО) № 1881/2006 се изменя, както следва:
1.
Член 4 се заменя със следното:
„Член 4
Специфични разпоредби за фъстъците, другите маслодайни семена, черупчестите плодове, сушените плодове, ориза и царевицата
Фъстъци, други маслодайни семена, черупчести плодове, сушени плодове, ориз и царевица, които не са съобразени със съответните максимално допустими количества афлатоксини, посочени в точки 2.1.5, 2.1.6, 2.1.7, 2.1.8, 2.1.10 и 2.1.11 от приложението, могат да бъдат пускани на пазара, при условие че посочените храни:
а)
не са предназначени за пряка консумация от човека или за употреба като съставка в храни;
б)
отговарят на изискванията за съответните максимално допустими количества, посочени в точки 2.1.1, 2.1.2, 2.1.3, 2.1.4, 2.1.9 и 2.1.12 от приложението;
в)
са подложени на обработка, включваща сортиране или друга механична обработка, като след тази обработка максимално допустимите количества, посочени в точки 2.1.5, 2.1.6, 2.1.7, 2.1.8, 2.1.10 и 2.1.11 от приложението, не са надвишени и в резултат от тази обработка не се получават други вредни остатъци;
г)
са етикетирани по начин, който ясно показва тяхната употреба и носят обозначението „преди консумация от човека или употреба като съставка в храни продуктът подлежи на сортиране или на друга механична обработка, с цел намаляване на замърсяването с афлатоксини“. Обозначението трябва да бъде нанесено на етикета на всяка отделна торба, кутия и т.н. или в оригиналния съпровождащ документ. Идентификационният код на пратката/партидата трябва да бъде незаличимо нанесен на всяка отделна торба, кутия и т.н. от партидата и в оригиналния съпровождащ документ.“
2.
Член 5 се заменя със следното:
„Член 5
Специфични разпоредби за фъстъците, другите маслодайни семена, техните производни продукти и за зърнените храни
На етикета на всяка отделна торба, кутия и т.н., както и в оригиналния съпровождащ документ, трябва да е ясно обозначена предвидената употреба. Съпровождащият документ трябва да бъде ясно свързан с пратката чрез посочване на идентификационния код на пратката, който е поставен на всяка отделна торба, кутия и т.н. от пратката. Освен това стопанската дейност на получателя на пратката, вписан в съпровождащия документ, трябва да бъде съвместима с предвидената употреба.
При липса на ясно обозначение, че предвидената им употреба не е за консумация от човека, максимално допустимите количества, посочени в точки 2.1.5 и 2.1.11 от приложението, се прилагат към всички фъстъци, други маслодайни семена и техните производни продукти и към зърнените храни, пуснати на пазара.
По отношение на направеното изключение за фъстъци и други маслодайни семена, предназначени за смилане и прилагането на максимално допустимите количества, посочени в точка 2.1.1 от приложението, изключението се отнася само за пратки, на чийто етикет ясно е отбелязана употребата, за която са предвидени, и на които е указано „продукт, предназначен за смилане за производство на рафинирано растително масло“. Обозначението се поставя на етикета на всеки отделен пакет, кутия и т.н., както и в придружаващ/ите документ/и. Крайното местоназначение трябва да бъде предприятието за смилане.“
3.
Приложението се изменя, както следва:
а)
подраздел 2.1 (Афлатоксини) се заменя с текста в приложението към настоящия регламент;
б)
бележка под линия 5 се заменя със следното:
„(5)
Максимално допустимите количества се отнасят за годните за консумация части от фъстъците и черупчестите плодове. Ако се анализират цели фъстъци и черупчести плодове, при изчисляването на съдържанието на афлатоксини се приема, че цялото количество от тях се намира в годната за консумация част, като се прави изключение само за бразилските орехи.“;
в)
добавят се следните бележки под линия:
„(40)
Маслодайни семена, попадащи под кодове по КН 1201, 1202, 1203, 1204, 1205, 1206, 1207 и техни производни продукти под код КН 1208; семената от пъпеш попадат под код ex 1207 99.
(41)
Когато техни производни/преработени продукти са получени/преработени единствено или почти единствено от съответните черупчести плодове, максимално допустимите количества, определени за съответните черупчести плодове се прилагат също и за производните/преработените продукти. В другите случаи за производните/преработените продукти се прилагат член 2, параграф 1 и член 2, параграф 2.“
Член 2
Настоящият регламент не се прилага за кайсиеви ядки, слънчогледови семена, маслодайни семена, различни от фъстъци и преработени продукти от тях, които са пуснати на пазара преди датата на прилагане в съответствие с разпоредбите, приложими към посочената дата.
Тежестта, свързана с доказване кога продуктите са били пуснати на пазара, се поема от съответното предприятие от хранително-вкусовата промишленост.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила на десетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от датата на влизането му в сила.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 26 февруари 2010 година.
UREDBA KOMISIJE (EU) št. 165/2010
z dne 26. februarja 2010
o spremembah Uredbe Komisije (ES) št. 1881/2006 o določitvi mejnih vrednosti nekaterih onesnaževal v živilih glede aflatoksinov
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 315/93 z dne 8. februarja 1993 o določitvi postopkov Skupnosti za kontaminante v hrani (1) in zlasti člena 2(3) Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Uredba Komisije (ES) št. 1881/2006 z dne 19. decembra 2006 o določitvi mejnih vrednosti nekaterih kontaminantov v živilih (2) določa mejne vrednosti za aflatoksin B1 in skupni aflatoksin (aflatoksin B1 + G1 + B2 + G2) v izboru živil.
(2)
Treba je spremeniti nekatere mejne vrednosti za aflatoksine v nekaterih živilih, da se upošteva razvoj Codex Alimentarius in nove informacije iz nedavnega znanstvenega mnenja.
(3)
Codex Alimentarius je določil vrednost 15 μg/kg skupnega aflatoksina v mandeljnih, lešnikih in pistacijah, namenjenih nadaljnji predelavi, in vrednost 10 μg/kg skupnega aflatoksina v mandeljnih, lešnikih in pistacijah „za neposredno uživanje“ (3).
(4)
Znanstveni odbor za onesnaževalce v prehranjevalni verigi (Svet CONTAM) Evropske agencije za varnost hrane (EFSA) je 25. januarja 2007 sprejel mnenje o morebitnem povečanju zdravstvenega tveganja za potrošnike zaradi možnega povečanja obstoječih mejnih vrednosti za aflatoksine v mandeljnih, lešnikih in pistacijah ter iz njih pridobljenih proizvodih (4). Svet CONTAM je sklenil, da bi spreminjanje mejnih vrednosti za skupne aflatoksine s 4 na 8 ali 10 μg/kg v mandeljnih, lešnikih in pistacijah v manjši meri vplivalo na ocene izpostavljenosti s hrano, tveganja za nastanek raka in izračunanih stopenj izpostavljenosti (MOE). Svet je tudi sklenil, da mora biti izpostavljenost aflatoksinom iz vseh virov tako nizka, kot jo je razumno še mogoče doseči, saj so aflatoksini genotoksični in rakotvorni. Podatki kažejo, da je zmanjšanje celotne izpostavljenosti aflatoksinom s hrano mogoče doseči tako, da se zmanjša število zelo onesnaženih živil, ki dosežejo trg, z učinkovitejšim uveljavljanjem in zmanjševanjem izpostavljenosti živilom, ki niso mandeljni, lešniki in pistacije.
(5)
Svet CONTAM je 16. junija 2009 sprejel izjavo o vplivih, ki bi jih na javno zdravje imelo povečanje vrednosti skupnega aflatoksina s 4 μg/kg na 10 μg/kg za lupinarje z izjemo mandeljnov, lešnikov in pistacij (5). Svet je na podlagi informacij, razpoložljivih v letu 2007, sklenil, da povečanje vrednosti za skupne aflatoksine s 4 μg/kg na 10 μg/kg za ostale lupinarje, vključno z brazilskimi oreški, ne bi negativno vplivalo na javno zdravje. Glede na sedanje razprave v Codex Alimentarius o mejnih vrednostih za aflatoksine v brazilskih oreških je primerno prilagoditi vrednost za aflatoksine v brazilskih oreških z vrednostjo, kot jo za mandeljne, lešnike in pistacije določa Codex.
(6)
Codex Alimentarius je določil mejno vrednost samo za skupni aflatoksin. Vrednost, ki ustreza vrednosti aflatoksina B1, je bila določena s pomočjo podatkov o prisotnosti aflatoksinov v hrani, ki jih je EFSA uporabila za oceno izpostavljenosti.
(7)
V mnenju o aflatoksinih je EFSA podala opažanja, da semena oljnic in iz njih pridobljeni proizvodi znatno prispevajo k izpostavljenosti ljudi aflatoksinu. EFSA je sklenila, da mora biti izpostavljenost aflatoksinom iz vseh virov tako nizka, kot jo je razumno še mogoče doseči. Poleg tega obvestila preko sistema hitrega obveščanja za živila in krmo (RASFF) kažejo visoke vrednosti aflatoksinov v semenih oljnic, kot so sončnična semena, semena melon itd. Zato se predlaga, da se določi mejna vrednost za semena oljnic, razen zemeljskih oreškov (arašidov), v skladu z obstoječimi mejnimi vrednostmi za zemeljske oreške (arašide). Ker pa postopek proizvajanja rafiniranih rastlinskih olj aflatoksine skoraj popolnoma odstrani, je primerno izključiti semena oljnic, vključno z zemeljskimi oreški (arašidi), namenjena drobljenju za rafinirano rastlinsko olje, in rafinirano rastlinsko olje.
(8)
Mejna vrednost 2 μg/kg za aflatoksin B1 in 4 μg/kg za skupni aflatoksin je bila določena za vsa žita in vse proizvode, pridobljene iz žit, razen koruze, ki se pred uporabo za prehrano ljudi sortira ali drugače mehansko obdela in za katero je bila določena mejna vrednost 5 μg/kg za aflatoksin B1 in 10 μg/kg za skupni aflatoksin. Neoluščen riž redno vsebuje vrednosti nekoliko nad mejnimi vrednostmi. Po brušenju, pri katerem se odstrani luščina, so vrednosti aflatoksinov v belem brušenem rižu pod mejnimi vrednostmi. Zato je primerno, da se enak pristop, kot je že obstoječi za koruzo, uporabi tudi za riž in da se določi višja mejna vrednost aflatoksina B1 in skupnega aflatoksina za riž, ki se pred uporabo za prehrano ljudi ali kot sestavina živil sortira ali drugače mehansko obdela.
(9)
Mejne vrednosti se uporabljajo za užitne dele lupinarjev. Nedavni znanstveni dokazi pa kažejo, da lupine brazilskih oreškov vsebujejo del onesnaženosti z aflatoksinom. Zato je primerno spremeniti opombo pod črto v Prilogi, ki navaja postopek v primeru analize lupinarjev „v lupinah“, da se upoštevajo ta nova znanstvena spoznanja.
(10)
Ukrepi, predvideni v tej uredbi, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali, Evropski parlament in Svet pa mu nista nasprotovala -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Uredba (ES) št. 1881/2006 se spremeni:
1.
Člen 4 se nadomesti z naslednjim:
„Člen 4
Posebne določbe za zemeljske oreške, druga semena oljnic, lupinarje, suho sadje, riž in koruzo
Zemeljski oreški (arašidi), druga semena oljnic, lupinarji, suho sadje, riž in koruza, ki ne izpolnjujejo določil o ustreznih mejnih vrednostih, aflatoksinov iz točk 2.1.5, 2.1.6, 2.1.7, 2.1.8, 2.1.10 in 2.1.11 Priloge, se lahko dajejo v promet, če:
(a)
niso namenjeni neposredni uporabi za prehrano ljudi ali kot sestavina živil;
(b)
ustrezajo ustreznim mejnim vrednostim iz točk 2.1.1, 2.1.2, 2.1.3, 2.1.4, 2.1.9 in 2.1.12 Priloge;
(c)
so namenjeni obdelavi, ki vključuje sortiranje ali drugo mehansko obdelavo, in če po tej obdelavi mejne vrednosti iz točk 2.1.5, 2.1.6, 2.1.7, 2.1.8, 2.1.10 in 2.1.11 Priloge niso presežene in ta obdelava ne povzroča drugih škodljivih ostankov;
(d)
je na izdelkih jasno označena uporaba ter so opremljeni z označbo ,pred uporabo izdelka za prehrano ljudi ali kot sestavine živil se izdelek sortira ali drugače mehansko obdela, da se zmanjša onesnaženost z aflatoksini. Navedba se vključi v oznako vsake posamezne vreče, škatle itd. in v izvirni spremni dokument. Identifikacijska koda pošiljke/serije se jasno označi na vsaki posamezni vreči, škatli itd. pošiljke in na izvirnem spremnem dokumentu.“
2.
Člen 5 se nadomesti z naslednjim:
„Člen 5
Posebne določbe za zemeljske oreške (arašide), druga semena oljnic, iz njih pridobljene proizvode in žita
V oznako vsake posamezne vreče, škatle itd. in v izvirni spremni dokument je treba vključiti jasno navedbo predvidene uporabe. Obstajati mora jasna povezava tega spremnega dokumenta s pošiljko, in sicer tako, da se v njem navede identifikacijska koda pošiljke, ki je navedena na vsaki posamezni vreči, škatli itd. pošiljke. Poleg tega mora biti poslovna dejavnost prejemnika pošiljke, navedena v spremnem dokumentu, v skladu s predvideno uporabo.
Če ni jasne navedbe, da živilo ni namenjeno za prehrano ljudi, se mejne vrednosti iz točk 2.1.5 in 2.1.11 Priloge uporabljajo za vse zemeljske oreške (arašide), druga semena oljnic, iz njih pridobljene proizvode in žita, ki se dajo v promet.
Kar zadeva izjemo za zemeljske oreške (arašide) in druga semena oljnic za drobljenje ter uporabo mejnih vrednosti iz točke 2.1.1 Priloge, se izjema uporablja samo za pošiljke, na katerih je jasno označena uporaba ter so opremljene z označbo ,izdelek se zdrobi za proizvodnjo rafiniranega rastlinskega olja. Navedba se vključi v oznako vsake posamezne vreče, škatle itd. in v izvirne spremne dokumente. Namembni kraj mora biti obrat za drobljenje.“
3.
Priloga se spremeni:
(a)
Pododdelek 2.1 (Aflatoksini) se nadomesti z besedilom v Prilogi k tej uredbi.
(b)
Opomba pod črto 5 se nadomesti z naslednjim:
„(5)
Mejne vrednosti se uporabljajo za užitne dele zemeljskih oreškov (arašidov) in lupinarjev. Če se analizirajo zemeljski oreški (arašidi) in lupinarji ,v lupinah, se pri izračunu vsebnosti aflatoksina šteje, da je vsa onesnaženost v užitnem delu, razen v primeru brazilskih oreškov.“
(c)
Dodajo se naslednje opombe pod črto:
„(40)
Semena oljnic z oznakami KN 1201, 1202, 1203, 1204, 1205, 1206, 1207 in pridobljeni proizvodi KN 1208; semena melon sodijo v okvir oznake ex 1207 99.
(41)
Če se iz njih pridobljeni/predelani proizvodi pridobijo/predelajo izključno ali skoraj izključno iz zadevnih lupinarjev, se mejne vrednosti, določene za ustrezne lupinarje, uporabljajo tudi za pridobljene/predelane proizvode. V drugih primerih se za pridobljene/predelane proizvode uporabljata člen 2(1) in člen 2(2).“
Člen 2
Ta uredba se ne uporablja za marelične koščice, semena oljnic z izjemo zemeljskih oreškov (arašidov) in proizvode iz njihove predelave, ki so bili dani na trg na dan pred datumom začetka uporabe v skladu z določbami, ki so se uporabljale na ta dan.
Breme dokazovanja, kdaj so bili proizvodi dani na trg, nosi nosilec živilske dejavnosti.
Člen 3
Ta uredba začne veljati deseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Uporablja se od datuma začetka veljavnosti.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 26. februarja 2010