РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1176/2011 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 16 ноември 2011 година
относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 6 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти
като взеха предвид становището на Европейската централна банка (1),
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (2),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (3),
като имат предвид, че:
(1)
Координацията на икономическите политики на държавите-членки в рамките на Съюза следва да бъде развивана в контекста на общите насоки на икономическите политики и насоките за заетостта, съгласно предвиденото в Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), и следва да включва съблюдаването на ръководните принципи за ценова стабилност, стабилни и устойчиви публични финанси и парични условия и устойчивост на платежния баланс.
(2)
Необходимо е да се направят изводи от първото десетилетие на функционирането на икономическия и паричен съюз и по-специално за подобряване на икономическото управление в Съюза, което да се основава на по-силна национална ангажираност.
(3)
Постигането и поддържането на динамичен вътрешен пазар следва да се счита за елемент на правилното и безпрепятствено функциониране на икономическия и паричен съюз.
(4)
Подобрената рамка за икономическо управление следва да се основава на няколко взаимосвързани и съгласувани политики за устойчив растеж и заетост, а именно - стратегия на Съюза за растеж и работни места, отделяща особено внимание на развитието и укрепването на вътрешния пазар, насърчаването на международната търговия и конкурентоспособност, Европейски семестър за засилена координация на икономическите и бюджетните политики („Европейски семестър“), ефективна рамка за предотвратяване и коригиране на прекомерни бюджетни дефицити (Пакт за стабилност и растеж (ПСР), стабилна рамка за предотвратяване и коригиране на макроикономическите дисбаланси, минимални изисквания относно националните бюджетни рамки и засилено регулиране и надзор на финансовия пазар, включително макропруденциален надзор от Европейския съвет за системен риск (ЕССР).
(5)
Укрепването на икономическото управление следва да включва по-тясно и по-навременно участие на Европейския парламент и националните парламенти. Като отчита, че в рамката на диалога партньорите на Европейския парламент са съответните институции на Съюза и техните представители, компетентната комисия на Европейския парламент може да предложи на държавата-членка, адресат на препоръка или решение на Съвета в съответствие с член 7, параграф 2, член 8, параграф 2 или член 10, параграф 4 от настоящия регламент, възможността да вземе участие в размяна на мнения. Участието на държавата-членка в подобна размяна на мнения е доброволно.
(6)
Комисията следва да има по-значима роля в процедурата за засилено наблюдение по отношение на оценки, които са специфични за всяка държава-членка, мониторинг, мисии на място, препоръки и предупреждения.
(7)
По-специално, наблюдението на икономическите политики на държавите-членки следва да се разшири отвъд бюджетното наблюдение, така че да включва по-подробна и формализирана рамка, която да послужи за предотвратяване на прекомерните макроикономически дисбаланси и да помага на засегнатите държави-членки да изготвят планове за корективни действия, преди различията да се затвърдят. Такова разширяване на наблюдението на икономическите политики следва да се осъществява успоредно със задълбочаване на фискалното наблюдение.
(8)
За да се подпомогне коригирането на прекомерните макроикономически дисбаланси, е необходимо да се установи подробна процедура в законодателството.
(9)
Целесъобразно е процедурата за многостранно наблюдение, посочена в член 121, параграфи 3 и 4 ДФЕС да бъде допълнена с конкретни правила за откриване на макроикономически дисбаланси, както и за предотвратяване и коригиране на прекомерните макроикономически дисбаланси в рамките на Съюза. От съществено значение е тази процедура да бъде приведена в съответствие с годишния цикъл на многостранното наблюдение.
(10)
Посочената процедура следва да установи механизъм за предупреждение за ранно откриване на възникващи макроикономически дисбаланси. Тя следва да се основава на използването на индикативно прозрачно табло с показатели, включващо индикативни прагове, в съчетание с икономическа преценка. Тази преценка следва да отчита, inter alia, номиналната и реалната конвергенция в рамките на еврозоната и извън нея.
(11)
За да функционира ефикасно като елемент от механизма за предупреждение, таблото с показатели следва да се състои от ограничен набор от икономически, финансови и структурни показатели, които са от значение за откриването на макроикономически дисбаланси, със съответни индикативни прагове. Когато е необходимо, показателите и праговете следва да бъдат приспособявани, за да се адаптират към променящия се характер на макроикономическите дисбаланси, inter alia, поради променящите се опасности за макроикономическата стабилност и за да се вземе предвид по-голямото наличие на съответни статистически данни. Показателите не следва да бъдат разглеждани като цели на икономическата политика сами по себе си, а като средства за отчитане на променящия се характер на макроикономическите дисбаланси в рамките на Съюза.
(12)
Комисията следва тясно да си сътрудничи с Европейския парламент и със Съвета при изготвянето на таблото с показатели и набора от макроикономически и макрофинансови показатели за държавите-членки. Комисията следва да представя предложения за коментар от компетентните комисии на Европейския парламент и Съвета относно планове за изработване и приспособяване на показателите и праговете. Комисията следва да информира Европейския парламент и Съвета относно всяка промяна в показателите и праговете и да обясни мотивите си за предлагането на подобни промени.
(13)
При разработване на таблото с показатели следва също така надлежно да се отчетат разнородните икономически обстоятелства, включително ефектите на „догонване“.
(14)
Преминаването на един или повече индикативни прагове не означава непременно възникване на макроикономически дисбаланси, тъй като икономическата политика следва да отчита взаимовръзките между макроикономическите променливи. Не следва да се правят заключения от автоматичния прочит на таблото с показатели: икономическата преценка следва да гарантира, че цялата налична информация, независимо дали от таблото с показатели или извън нея, е взета предвид и е част от цялостен анализ.
(15)
Въз основа на процедурата за многостранно наблюдение и механизма за предупреждение или в случай на неочаквани значими икономически събития, които изискват спешен анализ за целите на настоящия регламент, Комисията следва да идентифицира държавите-членки, които да бъдат подложени на задълбочен преглед. Задълбоченият преглед следва да бъде предприет без презумпцията, че съществува дисбаланс, и следва да включва обстоен анализ на източниците на дисбаланси в подложената на преглед държава-членка, като надлежно взема предвид специфичните за тази държава икономически условия и обстоятелства, както и по-широк набор от аналитични инструменти, показатели и неколичествена информация със специфичен за държавата характер. При извършване на задълбочения преглед от Комисията държавата-членка следва да оказва сътрудничество, за да гарантира, че предоставената на Комисията информация е възможно най-пълна и точна. Освен това Комисията следва надлежно да вземе под внимание всяка друга информация, която по мнение на съответната държава-членка има отношение към въпроса и която държавата-членка е изтъкнала пред Съвета и Комисията.
(16)
Задълбоченият преглед следва да бъде обсъден в Съвета и в Еврогрупата за държавите-членки, чиято парична единица е еврото. Когато е уместно, задълбоченият преглед следва да отчита отправените от Съвета препоръки или покани към подложените на преглед държави-членки, които са приети в съответствие с членове 121, 126 и 148 ДФЕС и съгласно членове 6, 7, 8 и 10 от настоящия регламент, както и намеренията на подложената на преглед държава-членка за провеждането на дадена политика, така, както са отразени в националните програми за реформи, и най-добрите международни практики по отношение на показателите и методиките. Когато в случай на значими и неочаквани икономически събития, изискващи спешен анализ, Комисията реши да извърши задълбочен преглед, тя следва да уведоми засегнатите държави-членки за това.
(17)
При оценката на макроикономическите дисбаланси следва да се отчитат тяхната тежест и възможните отрицателни икономически и финансови последици от тяхното разпространение, които засилват уязвимостта на икономиката на Съюза и представляват заплаха за безпрепятственото функциониране на икономическия и паричния съюз. Във всички държави-членки, особено в еврозоната, са необходими действия за справяне с макроикономическите дисбаланси и различията по отношение на конкурентоспособността. Въпреки това естеството, значението и неотложността на предизвикателствата пред политиката могат значително да се различават в зависимост от засегнатите държави-членки. Предвид уязвимостта и мащаба на изискваното приспособяване, необходимостта от политически действия е особено належаща в онези държави-членки, в които трайно се наблюдават голям дефицит по текущата сметка и загуба на конкурентоспособност. Освен това в държавите-членки, които натрупват голям излишък по текущата сметка, политиките следва да имат за цел набелязване и изпълнение на мерки, които да спомогнат за засилване на вътрешното търсене и на потенциала им за растеж.
(18)
Следва да се вземат предвид също и капацитетът на съответната държава-членка за икономическо приспособяване и нейните досегашни резултати в спазването на предишни препоръки, отправени съгласно настоящия регламент, и други препоръки, отправени съгласно член 121 ДФЕС като част от многостранното наблюдение, и по-специално общите насоки за икономическите политики на държавите-членки и на Съюза.
(19)
За осъществяване на процедура за мониторинг и коригиране на неблагоприятни макроикономически дисбаланси, съдържаща предпазни и корективни елементи, са необходими усъвършенствани инструменти за наблюдение, които да се основават на тези, използвани в процедурата за многостранно наблюдение. Това може да включва мисии на Комисията за засилено наблюдение в държавите-членки във взаимодействие с Европейската централна банка (ЕЦБ) за държавите-членки, чиято парична единица е еврото, или за държавите-членки, участващи в Споразумението от 16 март 2006 г. между Европейската централна банка и националните централни банки на държавите-членки извън еврозоната за определяне на процедурата за работа на механизма на обменните курсове в третия етап от икономическия и паричен съюз (4) - валутния механизъм (ВМ II), както и допълнително докладване от страна на държавите-членки в случай на сериозни дисбаланси, включително дисбаланси, застрашаващи правилното функциониране на икономическия и паричен съюз. Когато е целесъобразно, социалните партньори и други заинтересовани лица на национално равнище следва да бъдат включвани в диалога.
(20)
Ако се установят макроикономически дисбаланси, до съответната държава-членка следва да се отправят препоръки, когато е уместно с участието на съответните комисии, с насоки за подходящи ответни мерки на политиката. Ответните мерки на политиката на съответната държава-членка следва да бъдат навременни и да използват всички налични инструменти на политиката под контрола на публичните власти. Когато е уместно, съответните заинтересовани страни на национално равнище, включително социалните партньори, следва също да бъдат включвани в съответствие с ДФЕС и с националните правни и политически механизми. Ответните мерки на политиката следва да бъдат съобразени със специфичната среда и обстоятелства в съответната държава-членка и следва да обхващат основните области на икономическата политика, включващи по възможност и фискалната политика, политиката по отношение на трудовите възнаграждения, трудовия пазар, пазарите на продукти и услуги и регулирането на финансовия сектор. Следва да се вземат под внимание ангажиментите, поети съгласно ВМ II.
(21)
Предупрежденията и препоръките от ЕССР до държавите-членки или до Съюза се отнасят до рискове от макрофинансов характер. Когато е уместно, те следва да дават основание и за подходящи последващи действия от страна на Комисията в контекста на наблюдението за макроикономическите дисбаланси. Независимостта и поверителността на ЕССР следва да бъдат безусловно зачитани.
(22)
Ако бъдат установени сериозни макроикономически дисбаланси, включително такива, застрашаващи правилното функциониране на икономическия и паричен съюз, следва да се започне процедура при прекомерен дисбаланс, която може да включва издаване на препоръки към съответната държава-членка, повишени изисквания за наблюдение и мониторинг, а по отношение на държавите-членки, чиято парична единица е еврото - възможност за принудителни мерки в съответствие с Регламент (ЕС) № 1174/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно принудителните мерки за коригиране на прекомерните макроикономически дисбаланси в еврозоната (5) в случай на продължаващо непредприемане на корективни мерки.
(23)
Всяка държава-членка, срещу която се води процедура при прекомерен дисбаланс, следва да приеме план за корективни действия, съдържащ подробна информация за нейната политика в изпълнение на препоръките на Съвета. Планът за корективни действия следва да включва график за изпълнение на предвижданите мерки. Той следва да бъде одобрен с препоръка от Съвета. Тази препоръка следва да се изпраща на Европейския парламент.
(24)
Правомощието за приемане на индивидуални решения, с които се установява неспазване на препоръките, приети от Съвета в рамките на плана за корективни действия, следва да се предостави на Съвета. Като част от извършваната в рамките на Съвета координация на икономическите политики на държавите-членки, предвидена в член 121, параграф 1 ДФЕС, тези индивидуални решения са неразделна част от последващите мерки за изпълнение на препоръките, приети от Съвета на основание член 121, параграф 4 ДФЕС в контекста на плана за корективни действия.
(25)
При прилагането на настоящия регламент, Съветът и Комисията следва изцяло да зачитат ролята на националните парламенти и на социалните партньори, както и различията в националните системи, като системите за определяне на трудовите възнаграждения.
(26)
Ако Съветът счете, че дадена държава-членка вече не е засегната от прекомерен макроикономически дисбаланс, процедурата при прекомерен дисбаланс следва да се прекрати, след като по препоръка на Комисията Съветът отмени съответните си препоръки. Тази отмяна следва да се основава на цялостен анализ на Комисията, показващ, че държавата-членка е действала съгласно съответните препоръки на Съвета и че установените в препоръката на Съвета за откриване на процедура при прекомерен дисбаланс първопричини и свързани с тях рискове вече не съществуват, като се вземат предвид, inter alia, макроикономическото развитие, перспективи и ефектите на разпространение. Прекратяването на процедурата при прекомерен дисбаланс следва да се оповести публично.
(27)
Доколкото целта на настоящия регламент, а именно установяването на ефективна рамка за откриването на макроикономически дисбаланси и предотвратяването и коригирането на прекомерни макроикономически дисбаланси, не може да бъде постигната в достатъчна степен от държавите-членки, поради тесните търговски и финансови взаимовръзки между държавите-членки и ефектите от разпространение на националните икономически политики върху Съюза и еврозоната като цяло, и поради това може да бъде по-добре постигната на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа за пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигане на тази цел,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
ПРЕДМЕТ И ОПРЕДЕЛЕНИЯ
Член 1
Предмет
1. С настоящия регламент се установяват подробни правила за откриване на макроикономически дисбаланси, както и за предотвратяване и коригиране на прекомерни макроикономически дисбаланси в рамките на Съюза.
2. Настоящият регламент се прилага в контекста на Европейския семестър, предвиден в Регламент (ЕС) № 1175/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 година за изменение на Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (6).
3. При прилагането на настоящия регламент се спазват изцяло разпоредбите на член 152 ДФЕС, а препоръките, отправени съгласно настоящия регламент, зачитат националните практики и институции за определяне на трудовото възнаграждение. Настоящият регламент взема предвид член 28 от Хартата на основните права на Европейския съюз и съответно не засяга правото на договаряне, сключване или прилагане на колективни договори или да предприемат колективни действия в съответствие с националното право и практики.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент:
1.
„дисбаланси“ означава всяка тенденция, пораждаща макроикономически промени, които оказват или могат потенциално да окажат неблагоприятно въздействие върху правилното функциониране на икономиката на дадена държава-членка или на икономическия и паричен съюз, или на Съюза като цяло.
2.
„прекомерни дисбаланси“ означава сериозни дисбаланси, включително такива, които застрашават или рискуват да застрашат правилното функциониране на икономическия и паричен съюз.
ГЛАВА II
ОТКРИВАНЕ НА ДИСБАЛАНСИТЕ
Член 3
Механизъм за предупреждение
1. Създава се механизъм за предупреждение, за да улесни ранното установяване и мониторинга на дисбалансите. Комисията изготвя годишен доклад с неколичествена икономическа и финансова оценка, основана на предвиденото в член 4 табло с набор от показатели, чиито стойности са отнесени към индикативните прагове. Годишният доклад, който съдържа стойностите на показателите от таблото, се публикува.
2. Годишният доклад на Комисията съдържа икономическа и финансова оценка, разглеждаща в контекст развитието по различните показатели и ползваща при необходимост и други съответни икономически и финансови показатели за оценка на развитието в дисбалансите. Не се правят заключения от механичен прочит на показателите от таблото. Оценката взема предвид развитието на дисбалансите в Съюза и в еврозоната. В доклада се посочва също така дали преминаването на праговете в една или повече държави-членки означава възможно възникване на дисбаланси. Оценяването на държави-членки с голям дефицит по текущата сметка може да се различава от това на държави-членки, които натрупват голям излишък по текущата сметка.
3. В годишния доклад се посочват държавите-членки, които според Комисията може да са засегнати или може да са изложени на риск от това, да бъдат засегнати от дисбаланси.
4. Комисията предава годишния доклад своевременно на Европейския парламент, на Съвета и на Европейския икономически и социален комитет.
5. Като част от многостранното наблюдение съгласно член 121, параграф 3 ДФЕС, Съветът обсъжда и извършва цялостна оценка на годишния доклад на Комисията. Еврогрупата обсъжда доклада, доколкото той се отнася до държави-членки, чиято парична единица е еврото.
Член 4
Табло с показатели
1. Таблото, съдържащо набора от показатели, се използва като средство за улесняване на ранното установяване и мониторинг на дисбалансите.
2. Таблото съдържа малък брой подходящи, практически, прости, измерими и налични макроикономически и макрофинансови показатели за държавите-членки. То дава възможност за ранно установяване на макроикономически дисбаланси, които възникват в краткосрочен план и на дисбаланси, които възникват поради структурни и дългосрочни тенденции.
3. Таблото, inter alia, включва показатели, които са полезни за ранното установяване на:
а)
вътрешни дисбаланси, включително такива, които могат да възникнат поради задлъжнялост на публичния и на частния сектор; промени на финансовите пазари и на пазарите за активи, включително на жилищния пазар; развитието на потока от кредити за частния сектор; и развитието на безработицата;
б)
външни дисбаланси, включително такива, които могат да възникнат вследствие развитието на текущата сметка и нетните инвестиционни позиции на държавите-членки; реалните ефективни валутни курсове; дяловете от експортния пазар; промените в цените и разходите; и неценовата конкурентоспособност, като се вземат предвид различните компоненти на производителността.
4. При извършване на икономическия прочит на таблото в рамките на механизма за предупреждение, Комисията обръща особено внимание на промените в реалната икономика, включително икономическия растеж, развитието на заетостта и безработицата, номиналната и реалната конвергенция в рамките на еврозоната и извън нея, промените в производителността и съответните ѝ фактори като научноизследователска и развойна дейност и чуждестранни и вътрешни инвестиции, както и на секторните промени, включително в енергетиката, които оказват влияние върху развитието на БВП и на текущата сметка.
В таблото се включват и индикативни прагове за показателите, които да служат като предупредителни нива. Подборът на показателите и на праговете допринася за насърчаване на конкурентоспособността в Съюза.
Таблото с показатели съдържа горни и долни прагове за предупреждение, освен когато не е подходящо, които се диференцират за държавите-членки от еврозоната и за тези извън нея, ако това е оправдано от специфичните характеристики на паричния съюз и съответните икономически обстоятелства. При разработване на таблото надлежно се отчитат разнородните икономически обстоятелства, включително ефектите на догонване
5. При изготвянето на показателите, отнасящи се до стабилността на финансовия пазар, надлежно се взема предвид работата на ЕССР. Комисията отправя покана към ЕССР да представи възгледите си за проекта на показатели, отнасящи се до стабилността на финансовия пазар.
6. Комисията публикува набора от показатели и праговете в таблото.
7. Комисията редовно оценява доколко таблото отговаря на своето предназначение, включително по отношение на състава на показателите, зададените прагове и използваната методология, и при необходимост ги приспособява или изменя. Комисията публикува измененията в използваната методология, съдържанието на таблото с показатели и съответните прагове.
8. Комисията актуализира стойностите на показателите в таблото поне веднъж годишно.
Член 5
Задълбочен преглед
1. Като надлежно отчита обсъжданията в рамките на Съвета и Еврогрупата, посочени в член 3, параграф 5, или в случай на неочаквани значими икономически промени, изискващи спешен анализ за целите на настоящия регламент, Комисията провежда задълбочен преглед за всяка държава-членка, за която смята, че може да е засегната или че може да е изложена на риск да бъде засегната от дисбаланси.
Задълбоченият преглед се основава на подробен анализ на специфичните за дадена държава-членка обстоятелства, включително различните изходни позиции на държавите-членки; той разглежда широк кръг икономически променливи и включва използването на аналитични инструменти и качествена информация от специфичен за държавата-членка характер. При него се отчитат националната специфика по отношение на трудовите правоотношения и социалния диалог.
Освен това Комисията надлежно взема под внимание всяка друга информация, която съответната държава-членка счита, че е от значение, и която държавата-членка е предоставила на Комисията.
Комисията провежда своя задълбочен преглед в съчетание с мисии за наблюдение в съответната държава-членка съгласно член 13.
2. Задълбоченият преглед на Комисията включва оценка дали въпросната държава-членка е засегната от дисбаланси и дали тези дисбаланси са прекомерни. В него се проучва произходът на откритите дисбаланси на фона на преобладаващите икономически обстоятелства, включително дълбоките търговски и финансови взаимовръзки между държавите-членки и ефектите на разпространение на националните икономически политики. В задълбочения преглед се анализират съответните промени, свързани със Стратегията на Съюза за растеж и работни места. Той също така разглежда доколко в случая имат отношение икономическите промени в Съюза и в еврозоната като цяло. Комисията взема под внимание по-специално следното:
а)
когато е целесъобразно - препоръките или поканите от страна на Съвета, отправени до подложените на преглед държави-членки, приети в съответствие с членове 121, 126 и 148 ДФЕС и съгласно членове 6, 7, 8 и 10 от настоящия регламент;
б)
намеренията на подложената на преглед държава-членка за провеждане на дадена политика, отразени в националните програми за реформи, и когато е уместно - в програмата ѝ за стабилност или програмата ѝ за конвергенция;
в)
всички предупреждения или препоръки от ЕССР относно системните рискове, отправени или отнасящи се до подложената на преглед държава-членка. Спазва се режимът на поверителност на ЕССР.
3. Комисията информира Европейския парламент и Съвета за резултатите от задълбочения преглед, като публикува тези резултати.
Член 6
Предпазни действия
1. Ако въз основа на задълбочения преглед, посочен в член 5, Комисията смята, че в дадена държава-членка съществуват дисбаланси, тя информира за това Европейския парламент, Съвета и Еврогрупата. По препоръка на Комисията Съветът може да отправи необходимите препоръки към съответната държава-членка в съответствие с процедурата, предвидена в член 121, параграф 2 ДФЕС.
2. Съветът информира Европейския парламент за препоръката и я публикува.
3. Препоръките на Съвета и на Комисията изцяло спазват член 152 ДФЕС и вземат предвид член 28 от Хартата на основните права на Европейския съюз.
4. Съветът преразглежда своята препоръка веднъж годишно в контекста на Европейския семестър и може да я приспособява при необходимост съгласно параграф 1.
ГЛАВА III
ПРОЦЕДУРА ПРИ ПРЕКОМЕРЕН ДИСБАЛАНС
Член 7
Откриване на процедурата при прекомерен дисбаланс
1. Ако въз основа на задълбочения преглед, посочен в член 5, Комисията смята, че съответната държава-членка е засегната от прекомерни дисбаланси, тя информира за това Европейския парламент, Съвета и Еврогрупата.
Комисията също така информира съответните европейски надзорни органи и ЕССР. ЕССР се приканва да предприеме стъпките, които счита за необходими.
2. По препоръка на Комисията Съветът може, в съответствие с член 121, параграф 4 ДФЕС, да приеме препоръка, с която установява наличието на прекомерен дисбаланс и препоръчва на съответната държава-членка да предприеме корективни действия.
В препоръката на Съвета се установява естеството на дисбалансите и техните последици и се посочва набор от препоръки по отношение на политиките, които да бъдат следвани, както и срок, в който съответната държава-членка трябва да представи план за корективни действия. Съветът може да публикува препоръката си, както е предвидено в член 121, параграф 4 ДФЕС.
Член 8
План за корективни действия
1. Всяка държава-членка, за която е открита процедура при прекомерен дисбаланс, представя на Съвета и Комисията план за корективни действия, основаващ се на препоръката на Съвета и в срока, определен в препоръката на Съвета, посочена в член 7, параграф 2. В плана за корективни действия се посочват специфичните мерки на политиката, които съответната държава-членка е осъществила или възнамерява да осъществи, и се съдържа график за изпълнението на тези мерки. Планът за корективни действия взема предвид икономическото и социалното въздействие на мерките на политиката и съответства на общите насоки за икономическите политики и насоките за заетостта.
2. Съветът оценява плана за корективни действия въз основа на доклад от Комисията и в срок от два месеца след представянето на този план. Ако въз основа на препоръка на Комисията Съветът прецени, че планът за корективни действия е достатъчен, Съветът одобрява плана с препоръка, в която се изброяват необходимите специфични действия и сроковете за осъществяването им и се установява график за наблюдение, като се обръща необходимото внимание на каналите за предаване и като се отчита, че между приемането на корективните действия и реалното преодоляване на дисбалансите може да измине значителен период от време.
3. Ако по препоръка на Комисията Съветът прецени, че мерките или графикът, предвиден за осъществяването им в плана за корективни действия, са недостатъчни, Съветът приема препоръка, адресирана към държавата-членка, да представи в срок от два месеца като правило нов план за корективни действия. Съветът разглежда новия план за корективни действия в съответствие с процедурата, предвидена в настоящия член.
4. Планът за корективни действия, докладът на Комисията и препоръката на Съвета, посочени в параграфи 2 и 3, се публикуват.
Член 9
Мониторинг на корективните действия
1. Комисията извършва мониторинг на изпълнението на препоръката на Съвета, приета съгласно член 8, параграф 2. За тази цел държавата-членка редовно представя на Съвета и на Комисията доклади за напредъка, чиято честота се определя от Съвета в препоръката, посочена в член 8, параграф 2.
2. Съветът публикува докладите за напредъка на държавите-членки.
3. Комисията може да осъществява мисии за засилено наблюдение в съответната държава-членка, за да извършва мониторинг на изпълнението на плана за корективни действия, във взаимодействие с ЕЦБ, когато тези мисии се отнасят за държави-членки, чиято парична единица е еврото, или държави-членки, участващи във ВМ II. Когато е уместно, Комисията включва в диалога по време на тези мисии социалните партньори и другите заинтересовани страни на национално равнище.
4. При съответни съществени промени на икономическите обстоятелства Съветът по препоръка на Комисията може да измени препоръките, приети съгласно член 8, параграф 2, в съответствие с процедурата, предвидена в същия член. Когато е уместно, Съветът приканва съответната държава-членка да представи преработен план за корективни действия и оценява този преработен план за корективни действия в съответствие с процедурата, предвидена в член 8.
Член 10
Оценка на корективните действия
1. Въз основа на доклад на Комисията Съветът оценява дали съответната държава-членка е предприела препоръчаните корективни действия в съответствие с препоръката на Съвета, отправена съгласно член 8, параграф 2.
2. Комисията публикува своя доклад.
3. Съветът извършва своята оценка в срока, определен от Съвета в неговите препоръки, приети в съответствие с член 8, параграф 2.
4. Когато прецени, че държавата-членка не е предприела препоръчаните корективни действия, Съветът, по препоръка на Комисията, приема решение, с което установява неспазването на препоръката, като едновременно с това приема и препоръка, в която се определят нови срокове за предприемане на корективни действия. В този случай Съветът информира Европейският съвет и публикува заключенията от мисиите за наблюдение, посочени в член 9, параграф 3.
Препоръката на Комисията за установяване на неспазване, се счита за приета от Съвета, освен ако той не приеме решение с квалифицирано мнозинство за отхвърляне на препоръката в срок от десет дни от приемането ѝ от Комисията. Съответната държава-членка може да поиска свикване на заседание на Съвета в рамките на посочения срок, за да се гласува решението.
5. Ако Съветът прецени въз основа на доклада от Комисията, посочен в параграф 1, че държавата-членка е предприела корективните действия, препоръчани в съответствие с член 8, параграф 2, се счита, че процедурата при прекомерен дисбаланс протича съгласно предвиденото и тя се спира. Независимо от това мониторингът продължава в съответствие с графика, установен в препоръката съгласно член 8, параграф 2. Съветът публикува основанията си за спиране на процедурата и за признаване на корективните действия на политиката, предприети от съответната държава-членка.
Член 11
Прекратяване на процедурата при прекомерен дисбаланс
Съветът по препоръка на Комисията отменя препоръките, отправени съгласно членове 7, 8 или 10 веднага след като прецени, че съответната държава-членка вече не е засегната от прекомерни дисбаланси, както е изложено в препоръката, посочена в член 7, параграф 2. Съветът прави публично изявление, което отразява този факт.
Член 12
Гласуване в Съвета
По отношение на мерките, посочени в членове 7-11, Съветът действа, без да взема предвид гласа на члена на Съвета, който представлява съответната държава-членка.
ГЛАВА IV
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 13
Мисии за наблюдение
1. Комисията осигурява постоянен диалог с органите на държавите-членки в съответствие с целите на настоящия регламент. За тази цел Комисията по-специално провежда мисии с цел да се оцени икономическото състояние в държавата-членка и да се установят евентуални рискове или трудности при изпълнението на целите на настоящия регламент.
2. Комисията може да предприеме мисии на засилено наблюдение по отношение на държави-членки, адресати на препоръка, относно наличието на прекомерен дисбаланс по член 7, параграф 2, за целите на мониторинга на място.
3. Когато съответната държава-членка е държава-членка, чиято парична единица е еврото или която участва във ВМ II, Комисията може да покани по целесъобразност представители на Европейската централна банка, да участват в мисиите за наблюдение.
4. Комисията докладва на Съвета за резултатите от мисиите, посочени в параграф 2, и ако това е целесъобразно, може да реши да публикува констатациите си.
5. При организиране на мисиите, посочени в параграф 2, Комисията изпраща предварителните си констатации на съответната държава-членка за коментар.
Член 14
Икономически диалог
1. За да се насърчи диалогът между институциите на Съюза, по-специално Европейския парламент, Съвета и Комисията, и за да се гарантира по-голяма прозрачност и отчетност, компетентната комисия на Европейския парламент може да отправя покани до председателя на Съвета, Комисията и когато е уместно, председателя на Европейския съвет или председателя на Еврогрупата, да се явят пред комисията за обсъждане на:
а)
информацията, предоставена от Съвета относно общите насоки на икономическите политики съгласно член 121, параграф 2 ДФЕС;
б)
общите насоки за държавите-членки, определени от Комисията в началото на годишния цикъл на наблюдение;
в)
заключенията на Европейския съвет относно насоките за икономическите политики в контекста на Европейския семестър;
г)
резултатите от многостранното наблюдение, проведено съгласно настоящия регламент;
д)
заключенията на Европейския съвет относно насоките за многостранното наблюдение и резултатите от него;
е)
прегледа на провеждането на многостранното наблюдение в края на Европейския семестър;
ж)
препоръките, приети съгласно член 7, параграф 2, член 8, параграф 2 и член 10, параграф 4 от настоящия регламент.
2. Компетентната комисия на Европейския парламент може да предложи на държавата-членка, адресат на препоръка или решение на Съвета съгласно член 7, параграф 2, член 8, параграф 2 или член 10, параграф 4, възможността да участва в размяна на мнения.
3. Съветът и Комисията редовно информират Европейския парламент за резултатите от прилагането на настоящия регламент.
Член 15
Годишно докладване
Комисията ежегодно докладва относно прилагането на настоящия регламент, включително относно актуализиране на таблото с показатели съгласно член 4 и представя своите заключения на Европейския парламент и на Съвета в контекста на Европейския семестър.
Член 16
Преглед
1. До 14 декември 2014 г. и на всеки пет години след това Комисията извършва преглед и докладва относно прилагането на настоящия регламент.
В тези доклади се оценява, inter alia:
а)
ефективността на настоящия регламент,
б)
напредъкът при осигуряването на по-тясна координация на икономическите политики и устойчива конвергенция на икономическите показатели на държавите-членки в съответствие с ДФЕС.
По целесъобразност тези доклади се придружават от предложение за изменение на настоящия регламент.
2. Комисията изпраща докладите, посочени в параграф 1, на Европейския парламент и на Съвета.
Член 17
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Страсбург на 16 ноември 2011 година.
UREDBA (EU) št. 1176/2011 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
z dne 16. novembra 2011
o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 121(6) Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (1),
ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),
v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Usklajevanje ekonomskih politik držav članic v Uniji bi bilo treba oblikovati v okviru širših smernic ekonomskih politik in smernic zaposlovanja, kakor je določeno v Pogodbi o delovanju Evropske unije (PDEU), pri tem pa bi bilo treba upoštevati vodilna načela stabilnih cen, zdravih in vzdržnih javnih financ in monetarnih pogojev ter uravnotežene plačilne bilance.
(2)
Na osnovi izkušenj, pridobljenih v prvem desetletju delovanja ekonomske in monetarne unije, je treba predvsem izboljšati ekonomsko upravljanje v Uniji, ki mora temeljiti na močnejšem nacionalnem lastništvu.
(3)
Vzpostavitev in ohranjanje dinamičnega notranjega trga bi bilo treba obravnavati kot del pravilnega in nemotenega delovanja ekonomske in monetarne unije.
(4)
Izboljšan okvir ekonomskega upravljanja bi moral temeljiti na več medsebojno povezanih in usklajenih politikah za trajnostno rast in delovna mesta, zlasti na strategiji Unije za rast in delovna mesta, s posebnim poudarkom na razvoju in krepitvi notranjega trga, spodbujanju mednarodne trgovine in konkurenčnosti, evropskem semestru za okrepljeno usklajevanje ekonomskih in proračunskih politik (evropski semester), učinkovitem okviru za preprečevanje in zmanjšanje čezmernega javnofinančnega primanjkljaja (Pakt za stabilnost in rast), trdnem okviru za preprečevanje in odpravljanje makroekonomskih neravnotežij, minimalnih zahtevah za nacionalne proračunske okvire in okrepljeni ureditvi finančnih trgov in nadzoru nad njimi, vključno z makrobonitetnim nadzorom Evropskega odbora za sistemska tveganja (ESRB).
(5)
Krepitev ekonomskega upravljanja bi morala vključevati tesnejše in pravočasnejše vključevanje Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov. Kljub temu da so sogovorniki Evropskega parlamenta v okviru dialoga ustrezne institucije Unije in njihovi predstavniki, lahko pristojni odbor Evropskega parlamenta ponudi državi članici, na katero je naslovljeno priporočilo ali sklep Sveta v skladu s členi 7(2), 8(2) ali 10(4) te uredbe, možnost sodelovanja pri izmenjavi mnenj. Udeležba države članice pri takšni izmenjavi mnenj je prostovoljna.
(6)
Komisija bi morala imeti v postopku okrepljenega nadzora močnejšo vlogo v zvezi z ocenami, specifičnimi za posamezno državo članico, spremljanjem, misijami na kraju samem, priporočili in opozorili.
(7)
Zlasti bi bilo treba nadzor ekonomskih politik držav članic razširiti prek proračunskega nadzora, da bi vključeval bolj podroben in formalen okvir za preprečevanje čezmernih makroekonomskih neravnotežij, prizadetim državam članicam pa bi pomagal, da izdelajo popravljalne načrte, preden se razlike utrdijo. Takšna širitev nadzora ekonomskih politik bi morala sovpadati s poglabljanjem fiskalnega nadzora.
(8)
Za odpravljanje takih čezmernih makroekonomskih neravnotežij je treba v zakonodaji podrobno določiti postopek.
(9)
Primerno je, da se postopek večstranskega nadzora iz odstavkov 3 in 4 člena 121 PDEU dopolni s posebnimi pravili za odkrivanje makroekonomskih neravnotežij, kakor tudi za preprečevanje in odpravljanje čezmernih makroekonomskih neravnotežij v Uniji. Bistveno je, da se postopek uskladi z letnim ciklom večstranskega nadzora.
(10)
Ta postopek bi moral uvesti opozorilni mehanizem za zgodnje odkrivanje nastajajočih makroekonomskih neravnotežij. Njegova podlaga bi morala biti okvirna in transparentna preglednica, ki vključuje okvirne pragove, v povezavi z ekonomsko presojo. Ta presoja bi morala med drugim upoštevati nominalno in realno konvergenco v euroobmočju in zunaj njega.
(11)
Da bi preglednica učinkovito delovala kot del opozorilnega mehanizma, bi morala biti sestavljena iz omejenega sklopa ekonomskih, finančnih in strukturnih kazalnikov, bistvenih za odkrivanje makroekonomskih neravnotežij, in ustreznih okvirnih pragov. Kazalniki in pragovi bi se morali po potrebi prilagoditi, da se s tem prilagodijo spreminjajoči se naravi makroekonomskih neravnotežij, med drugim zaradi spreminjajočih se tveganj za makroekonomsko stabilnost, in da se upošteva izboljšana razpoložljivost s tem povezanih statističnih podatkov. Kazalniki naj ne bi predstavljali ciljev ekonomske politike, temveč orodje za spremljanje razvijajoče se narave makroekonomskih neravnotežij v Uniji.
(12)
Komisija bi morala pri pripravi preglednice ter sklopa makroekonomskih in makrofinančnih kazalnikov za države članice tesno sodelovati z Evropskim parlamentom in Svetom. Komisija bi morala predloge o načrtih za določitev in prilagoditev kazalnikov in pragov predstaviti pristojnim odborom Evropskega parlamenta in Sveta, da podajo pripombe. Komisija bi morala Evropski parlament in Svet obvestiti o spremembah kazalnikov in pragov ter podati razloge za te spremembe.
(13)
Pri pripravi preglednice bi bilo treba ustrezno upoštevati tudi raznolike ekonomske okoliščine, vključno z učinki zmanjševanja razvojnega zaostanka.
(14)
Prekoračitev enega ali več okvirnih pragov ne pomeni nujno, da nastajajo makroekonomska neravnotežja, saj bi bilo treba pri oblikovanju ekonomskih politik upoštevati medsebojne povezave med makroekonomskimi spremenljivkami. Zaključkov se ne bi smelo narediti na podlagi samodejnega branja preglednice: z ekonomsko presojo bi bilo treba zagotoviti, da se vse informacije - bodisi iz preglednice bodisi ne - obravnavajo v kontekstu in da postanejo del celovite analize.
(15)
Komisija bi morala na podlagi postopka večstranskega nadzora in opozorilnega mehanizma ali v primeru nepričakovanih pomembnih gospodarskih gibanj, ki zahtevajo takojšnjo analizo za namene te uredbe, določiti države članice, pri katerih se opravi poglobljen pregled. Poglobljen pregled bi bilo treba izvesti brez domneve o obstoju neravnotežja in bi moral zajemati temeljito analizo vzrokov neravnotežij v državi članici v pregledu, ob ustreznem upoštevanju ekonomskih pogojev in okoliščin, specifičnih za posamezno državo članico, ter širšega sklopa analitičnih orodij, kazalnikov in kakovostnih informacij, specifičnih za te države članice. Država članica bi morala sodelovati s Komisijo, ko ta izvaja poglobljeni pregled, da bi tako zagotovila, da so informacije, ki jih ima Komisija na voljo, kar se da popolne in natančne. Poleg tega bi morala Komisija ustrezno upoštevati vse druge informacije, ki so po mnenju zadevne države članice pomembne ter jih je država članica predložila Svetu in Komisiji.
(16)
O poglobljenem pregledu bi moral razpravljati Svet in Euroskupina, v primeru držav članic, katerih valuta je euro. V poglobljenem pregledu bi se morali po potrebi upoštevati priporočila ali pozivi Sveta, naslovljeni na države članice v pregledu, ki so bili sprejeti v skladu s členi 121, 126 in 148 PDEU in členi 6, 7, 8 in 10 te uredbe ter predvidene politike držav članic v pregledu, kakor so predstavljene v nacionalnih programih reform, kakor tudi mednarodne najboljše prakse glede kazalnikov in metodologij. Kadar se Komisija v primeru pomembnih in nepričakovanih gospodarskih gibanj, ki zahtevajo takojšnjo analizo, odloči izvesti poglobljen pregled, bi morala o tem obvestiti zadevne države članice.
(17)
Pri ocenjevanju makroekonomskih neravnotežij bi bilo treba upoštevati njihovo resnost ter njihove morebitne negativne učinke ekonomskega in finančnega prelivanja, ki povečujejo ranljivost gospodarstva Unije in ogrožajo nemoteno delovanje ekonomske in monetarne unije. Ukrepi za odpravo makroekonomskih neravnotežij in razlik v konkurenčnosti so potrebni v vseh državah članicah, zlasti v euroobmočju. Vendar se lahko vrsta, pomen in nujnost izzivov politik med zadevnimi državami članicami znatno razlikujejo. Zaradi ranljivosti in obsega potrebne prilagoditve je ukrepanje politike zlasti nujno v državah članicah, v katerih se vztrajno pojavljajo veliki primanjkljaji na tekočem računu in izguba konkurenčnosti. Prav tako bi morale biti politike v državah članicah, ki imajo velike presežke na tekočem računu, usmerjene v opredelitev in izvajanje ukrepov, ki prispevajo h krepitvi domačega povpraševanja in potenciala rasti.
(18)
Upoštevati bi bilo treba tudi zmožnost zadevnih držav članic za gospodarsko prilagajanje ter njihove rezultate pri upoštevanju prejšnjih priporočil na podlagi te uredbe in drugih priporočil, izdanih na podlagi člena 121 PDEU v okviru večstranskega nadzora, zlasti širših smernic ekonomskih politik držav članic in Unije.
(19)
Postopek za spremljanje in odpravljanje škodljivih makroekonomskih neravnotežij s preprečevalnimi in popravljalnimi elementi bo zahteval boljša orodja za nadzor, ki temeljijo na orodjih, uporabljenih v postopku večstranskega nadzora. To bi lahko v primeru resnih neravnotežij, vključno z neravnotežji, ki ogrožajo pravilno delovanje ekonomske in monetarne unije, vključevalo okrepljen nadzor v obliki misij Komisije v državah članicah - v sodelovanju z Evropsko centralno banko (ECB) za države članice, katerih valuta je euro, in države članice, ki sodelujejo v Sporazumu z dne 16. marca 2006 med Evropsko centralno banko in nacionalnimi centralnimi bankami držav članic zunaj euroobmočja o določitvi operativnih postopkov za mehanizem deviznih tečajev v tretji fazi ekonomske in monetarne unije (4) (ERM II) -in dodatno poročanje držav članic. Socialni partnerji in druge nacionalne zainteresirane strani bi morale biti po potrebi vključene v dialog.
(20)
Če se ugotovijo makroekonomska neravnotežja, bi bilo treba na zadevno državo članico nasloviti priporočila - po potrebi z vključitvijo ustreznih odborov -, ki bodo služila kot usmeritve glede ustreznih odzivov politike. Odziv politike zadevne države članice na neravnotežja bi moral biti pravočasen in bi moral uporabiti vse razpoložljive instrumente politike, ki so pod nadzorom javnih organov. Tudi nacionalne zainteresirane strani, vključno s socialnimi partnerji, bi bilo po potrebi treba vključiti v skladu z določbami PDEU ter nacionalno zakonodajno in politično ureditvijo. Odziv politike bi moral biti prilagojen posebnemu okolju in okoliščinam zadevne države članice ter bi moral zajemati glavna področja ekonomske politike, po možnosti tudi fiskalno in plačno politiko, trge dela, trg proizvodov in storitev ter ureditev finančnega sektorja. Upoštevati bi bilo treba obveznosti, ki izhajajo iz ERM II.
(21)
Opozorila in priporočila ESRB, naslovljena na države članice ali Unijo, zadevajo makrofinančna tveganja. Po potrebi bi jim morali v okviru nadzora makroekonomskih neravnotežij slediti ustrezni nadaljnji ukrepi Komisije. Neodvisnost in zaupnost ESRB bi bilo treba strogo spoštovati.
(22)
Če se ugotovijo resna makroekonomska neravnotežja, vključno z neravnotežji, ki ogrožajo pravilno delovanje ekonomske in monetarne unije, bi bilo treba začeti postopek v zvezi s čezmernim neravnotežjem, ki lahko vključuje izdajo priporočil državam članicam, zahteve v zvezi z okrepljenim nadzorom in spremljanjem ter pri državah članicah, katerih valuta je euro, v primeru, da večkrat zaporedoma ne sprejmejo popravljalnih ukrepov, možnost ukrepanja proti njim v skladu z Uredbo (EU) št. 1174/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o izvršilnih ukrepih za odpravljanje čezmernih makroekonomskih neravnotežij v euroobmočju (5).
(23)
Vsaka država članica, proti kateri je bil uveden postopek v zvezi s čezmernim neravnotežjem, bi morala izdelati načrt popravljalnih ukrepov s podrobnim opisom politik, zasnovanih za izvajanje priporočil Sveta. Načrt popravljalnih ukrepov bi moral zajemati časovni razpored izvajanja predvidenih ukrepov. Svet bi ga moral potrditi s priporočilom. To priporočilo bi moralo biti posredovano Evropskemu parlamentu.
(24)
Svetu bi bilo treba dodeliti pristojnosti za sprejemanje posameznih sklepov, s katerimi se ugotovi neupoštevanje priporočil, ki jih je sprejel Svet v okviru načrta popravljalnih ukrepov. Ti posamezni sklepi so kot del usklajevanja ekonomskih politik držav članic v okviru Sveta v skladu s členom 121(1) PDEU nadaljevanje priporočil, ki jih Svet sprejme v skladu s členom 121(4) PDEU v okviru načrta popravljalnih ukrepov.
(25)
Pri uporabi te uredbe bi morala Svet in Komisija v celoti spoštovati vlogo nacionalnih parlamentov in socialnih partnerjev ter upoštevati razlike v nacionalnih sistemih, kot so sistemi oblikovanja plač.
(26)
Če Svet meni, da v državi članici ni več čezmernega makroekonomskega neravnotežja, bi se postopek v zvezi s čezmernim makroekonomskim neravnotežjem moral končati, potem ko Svet na priporočilo Komisije razveljavi svoja relevantna priporočila. Razveljavitev bi morala temeljiti na celoviti analizi Komisije, v kateri je dokazano, da je država članica ravnala v skladu z zadevnimi priporočili Sveta ter da - med drugim ob upoštevanju makroekonomskih gibanj, obetov in učinkov prelivanja - ni več osnovnih vzrokov in z njimi povezanih tveganj, opredeljenih v priporočilu, s katerim se je začel postopek v zvezi s čezmernim makroekonomskim neravnotežjem. Končanje postopka v zvezi s čezmernim makroekonomskim neravnotežjem bi bilo treba objaviti.
(27)
Ker cilja te uredbe, in sicer oblikovanja učinkovitega okvira za odkrivanje makroekonomskih neravnotežij ter za preprečevanje in odpravljanje čezmernih makroekonomskih neravnotežij, države članice zaradi tesnih trgovinskih in finančnih povezav med državami članicami ter prelivanja učinkov nacionalnih ekonomskih politik na Unijo in euroobmočje kot celoto ne morejo zadovoljivo doseči in ker se ta cilj lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
POGLAVJE I
VSEBINA IN OPREDELITVE POJMOV
Člen 1
Vsebina
1. Ta uredba določa podrobna pravila za odkrivanje makroekonomskih neravnotežij ter za preprečevanje in odpravljanje čezmernih makroekonomskih neravnotežij v Uniji.
2. Ta uredba se uporablja v okviru evropskega semestra, določenega v Uredbi (EU) št. 1175/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (6).
3. Pri uporabi te uredbe se v celoti spoštuje člen 152 PDEU, priporočila, izdana v skladu s to uredbo, pa upoštevajo nacionalne prakse in institucionalne ureditve oblikovanja plač. Ta uredba upošteva člen 28 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in v skladu s tem ne vpliva v pravico do pogajanja, sklepanja ali izvajanja kolektivnih pogodb ter pravico do skupnega ukrepanja v skladu z nacionalnimi zakoni in praksami.
Člen 2
Opredelitve pojmov
V tej uredbi:
1.
„neravnotežja“ pomeni vsako gibanje, katerega makroekonomske posledice negativno vplivajo ali bi lahko negativno vplivale na pravilno delovanje gospodarstva države članice ali ekonomske in monetarne unije ali na delovanje celotne Unije;
2.
„čezmerna neravnotežja“ pomeni pomembna neravnotežja, vključno z neravnotežij, ki ogrožajo ali bi lahko ogrozila pravilno delovanje ekonomske in monetarne unije.
POGLAVJE II
ODKRIVANJE NERAVNOTEŽIJ
Člen 3
Mehanizem opozarjanja
1. Mehanizem opozarjanja se oblikuje z namenom, da se omogoči zgodnje odkrivanje neravnotežij in njihovo spremljanje. Komisija pripravi letno poročilo, ki vsebuje kvalitativno ekonomsko in finančno oceno na podlagi preglednice s sklopom kazalnikov, katerih vrednosti se primerjajo z okvirnimi pragovi, kakor je določeno v členu 4. Letno poročilo z vrednostmi kazalnikov iz preglednice se objavi.
2. Letno poročilo Komisije vsebuje ekonomsko in finančno oceno, ki obravnava gibanje kazalnikov v širšem okviru, pri čemer se pri ocenjevanju gibanja neravnotežij po potrebi opira na druge ekonomske in finančne kazalnike. Zaključkov se ne sme narediti na podlagi mehaničnega branja kazalnikov iz preglednice. Ocena upošteva gibanje neravnotežij v Uniji in v euroobmočju. V poročilu se navede tudi, ali prekoračitev pragov v eni ali več državah članicah pomeni možnost nastanka neravnotežij. Ocena držav članic z velikimi primanjkljaji tekočega računa se lahko razlikuje od ocene držav članic, ki imajo velike presežke na tekočih računih.
3. Komisija v letnem poročilu navede države članice, za katere meni, da so jo morda prizadela neravnotežja ali da obstaja tveganje, da bi jo ta prizadela.
4. Komisija pravočasno predloži letno poročilo Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru.
5. Svet v okviru večstranskega nadzora v skladu s členom 121(3) PDEU razpravlja o letnem poročilu Komisije in pripravi njegovo celovito oceno. Euroskupina razpravlja o poročilu, v kolikor se le ta nanaša na države članice, katerih valuta je euro.
Člen 4
Preglednica
1. Preglednica, ki vključuje sklop kazalnikov, se uporablja kot orodje za olajšanje zgodnjega odkrivanja neravnotežij in njihovega spremljanja.
2. Preglednico sestavlja omejeno število ustreznih, praktičnih, preprostih, merljivih in razpoložljivih makroekonomskih in makrofinančnih kazalnikov za države članice. Omogoča zgodnje prepoznavanje makroekonomskih neravnotežij, ki se pojavijo kratkoročno, ter neravnotežij, ki nastanejo zaradi strukturnih in dolgoročnih gibanj.
3. Preglednica med drugim vsebuje kazalnike, ki so uporabni za zgodnje prepoznavanje:
(a)
notranjih neravnotežij, vključno s tistimi, ki lahko nastanejo zaradi javne in zasebne zadolženosti, gibanja na finančnem in drugih trgih imetij, vključno s trgom nepremičnin, gibanja na trgu zasebnega kreditiranja ter gibanj brezposelnosti;
(b)
zunanjih neravnotežij, vključno s tistimi, ki lahko nastanejo zaradi gibanja tekočega računa in neto premoženjskih bilanc držav članic, realnih efektivnih menjalnih tečajev, deležev na izvoznih trgih, sprememb cen, gibanj stroškov ter necenovne konkurenčnosti, ob upoštevanju različnih sestavnih delov produktivnosti;
4. Komisija je pri ekonomski razlagi preglednice v mehanizmu opozarjanja pozorna na gibanja v realnem gospodarstvu, vključno z gospodarsko rastjo, rezultati na področju zaposlovanja in brezposelnosti, nominalno in realno konvergenco v euroobmočju in zunaj njega, gibanjem produktivnosti in njenih gonil, kot so naložbe v raziskave in razvoj ter tuje in domače naložbe, ter gibanja v sektorjih, vključno z energetiko, ki vplivajo na BDP in stanje tekočega računa.
Preglednica vsebuje tudi okvirne pragove za kazalnike, ki služijo kot opozorilne stopnje. Izbira kazalnikov in pragov bo oblikovana tako, da prispeva k spodbujanju konkurenčnosti v Uniji.
Preglednica kazalnikov vsebuje zgornje in spodnje opozorilne pragove, razen kadar to ni primerno, ki se razlikujejo glede na države članice, ki so v euroobmočju, in države članice, ki niso v euroobmočju, če to utemeljujejo posebne značilnosti monetarne unije in ustrezne ekonomske okoliščine. Pri pripravi preglednice je treba ustrezno upoštevati tudi raznolike ekonomske okoliščine, vključno z učinki zmanjševanja razvojnega zaostanka.
5. Pri pripravi osnutka kazalnikov v zvezi s stabilnostjo finančnega trga je treba ustrezno upoštevati delo ESRB. Komisija povabi ESRB, da ji predloži svoja mnenja glede osnutka kazalnikov v zvezi s stabilnostjo finančnega trga.
6. Komisija sklop kazalnikov in pragov iz preglednice objavi.
7. Komisija ustreznost preglednice, vključno s sestavo kazalnikov, določenimi pragovi in uporabljeno metodologijo, redno ocenjuje in po potrebi prilagaja ali spreminja. Komisija spremembe metodologije in sestave preglednice ter povezanih pragov objavi.
8. Komisija najmanj vsako leto posodobi vrednosti kazalnikov v preglednici.
Člen 5
Poglobljeni pregled
1. Komisija ob ustreznem upoštevanju razprav Sveta in Euroskupine, kakor je določeno v členu 3(5), ali v primeru nepričakovanih, pomembnih gospodarskih gibanj, ki zahtevajo takojšnjo analizo za namene te uredbe, izvede poglobljen pregled za vsako državo članico, za katero meni, da so jo morda prizadela neravnotežja ali da obstaja tveganje, da bi jo ta prizadela.
Poglobljeni pregled temelji na podrobni analizi okoliščin, specifičnih za državo članico, vključno z različnimi izhodiščnimi položaji držav članic; poglobljeni pregled preuči širok spekter ekonomskih spremenljivk ter vključuje uporabo analitičnih orodij in kvalitativnih informacij, specifičnih za države članice. Upošteva tudi nacionalne posebnosti odnosov med socialnimi partnerji in socialnega dialoga.
Komisija ustrezno upošteva tudi vse druge informacije, ki jih zadevna država članica smatra kot pomembne in ki jih je predložila Komisiji.
Komisija podrobni pregled opravi v povezavi z nadzornimi misijami v zadevne države članice v skladu s členom 13.
2. Poglobljeni pregled Komisije vključuje oceno, ali v zadevni državi članici obstajajo neravnotežja in ali so ta neravnotežja čezmerna. Preuči izvor ugotovljenih neravnotežij na podlagi prevladujočih ekonomskih okoliščin, vključno s tesnimi trgovinskimi in finančnimi povezavami med državami članicam ter učinki prelivanja nacionalnih ekonomskih politik. Podrobni pregled analizira pomembna gibanja, ki so povezana s strategijo Unije za rast in delovna mesta. Pri tem tudi upošteva pomen gospodarskih gibanj v Uniji in na celotnem euroobmočju. V njem se upošteva zlasti:
(a)
priporočila Sveta ali pozive, naslovljene na države članice v pregledu, sprejete v skladu s členi 121, 126 in 148 PDEU ter členi 6, 7, 8 in 10 te uredbe, kjer je to ustrezno;
(b)
predvidene politike države članice v pregledu, kakor so predstavljene v nacionalnem programu reform in, če je to ustrezno, v njenem programu za stabilnost ali programu za konvergenco;
(c)
opozorila ali priporočila ESRB glede sistemskih tveganj, ki so naslovljena na državo članico v pregledu ali so zanjo pomembna. Spoštujejo se pravila o zaupnosti ESRB.
3. Komisija obvesti Evropski parlament in Svet o rezultatih poglobljenega pregleda in jih objavi.
Člen 6
Preprečevalni ukrepi
1. Če Komisija na podlagi poglobljenega pregleda iz člena 5 meni, da v državi članici obstajajo neravnotežja, o tem ustrezno obvesti Evropski parlament, Svet in Euroskupino. Svet lahko na priporočilo Komisije na zadevno državo članico naslovi potrebna priporočila v skladu s postopkom iz člena 121(2) PDEU.
2. Svet o priporočilu obvesti Evropski parlament in ga objavi.
3. Priporočila Sveta in Komisije v celoti spoštujejo člen 152 PDEU in upoštevajo člen 28 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah.
4. Svet v okviru evropskega semestra letno pregleda svoje priporočilo in ga lahko po potrebi prilagodi v skladu z odstavkom 1.
POGLAVJE III
POSTOPEK V ZVEZI S ČEZMERNIM NERAVNOTEŽJEM
Člen 7
Začetek postopka v zvezi s čezmernim neravnotežjem
1. Če Komisija na podlagi poglobljenega pregleda iz člena 5 meni, da v zadevni državi članici obstajajo čezmerna neravnotežja, o tem obvesti Evropski parlament, Svet in Euroskupino.
Komisija prav tako obvesti zadevne evropske nadzorne organe in ESRB. ESRB lahko sprejme ukrepe, za katere meni, da so potrebni.
2. Svet lahko na priporočilo Komisije sprejme priporočilo v skladu s členom 121(4) PDEU v katerem ugotovi obstoj čezmernega neravnotežja in zadevni državi članici priporoči sprejetje popravljalnih ukrepov.
V priporočilu Svet navede vrsto in posledice neravnotežij ter podrobno opredeli sklop priporočil za politike, ki jih je treba upoštevati, ter rok, v katerem mora zadevna država članica predložiti načrt popravljalnih ukrepov. Svet lahko, kakor je določeno v členu 121(4) PDEU, priporočilo objavi.
Člen 8
Načrt popravljalnih ukrepov
1. Vsaka država članica, proti kateri se uvede postopek v zvezi s čezmernim neravnotežjem, predloži Svetu in Komisiji načrt popravljalnih ukrepov, ki temelji na priporočilu v skladu s členom 7(2), v roku, ki se določi v tem priporočilu. V načrtu popravljalnih ukrepov se navedejo posebni ukrepi politik, ki jih je zadevna država članica izvedla ali namerava izvesti, ter časovni razpored za njihovo izvajanje. V načrtu popravljalnih ukrepov se upošteva ekonomski in socialni učinek ukrepov politik, sam načrt pa je skladen s širšimi smernicami ekonomskih politik in s smernicami za zaposlovanje.
2. Svet na podlagi poročila Komisije v dveh mesecih po predložitvi načrta popravljalnih ukrepov ta načrt oceni. Če Svet na podlagi priporočila Komisije meni, da je načrt popravljalnih ukrepov primeren, ga potrdi v obliki priporočila, v katerem navede posebne ukrepe, ki so potrebni, in roke za njihovo sprejetje ter določi časovni razpored za nadzor njihovega izvajanja, ob ustreznem upoštevanju kanalov prenosa in morebitnih dolgih zamikov med sprejetjem popravljalnih ukrepov in dejansko odpravo neravnotežij.
3. Če Svet na podlagi priporočila Komisije meni, da predvideni ukrepi iz načrta popravljalnih ukrepov ali njihov časovni razpored niso primerni, sprejme priporočilo, v katerem pozove državo članico, naj praviloma v dveh mesecih predloži nov načrt popravljalnih ukrepov. Novi načrt popravljalnih ukrepov Svet preuči v skladu s postopkom iz tega člena.
4. Načrt popravljalnih ukrepov, poročilo Komisije in priporočilo Sveta iz odstavkov 2 in 3 se objavijo.
Člen 9
Spremljanje popravljalnih ukrepov
1. Komisija spremlja izvajanje priporočila Sveta, sprejetega v skladu s členom 8(2). V ta namen država članica predloži Svetu in Komisiji redna poročila o napredku, katerih pogostost določi Svet v priporočilu iz člena 8(2).
2. Svet poročila držav članic o napredku objavi.
3. Komisija lahko za spremljanje izvajanje načrta popravljalnih ukrepov izvede misije okrepljenega nadzora v zadevni državi članici, v sodelovanju z ECB, ko gre za misije v države članice, katerih valuta je euro, ali države članice, ki sodelujejo v ERM II. Komisija med misijami po potrebi v dialog vključi socialne partnerje in druge nacionalne zainteresirane strani.
4. V primeru pomembnih velikih sprememb ekonomskih okoliščin lahko Svet na priporočilo Komisije spremeni priporočila, ki jih je sprejel na podlagi člena 8(2), v skladu s postopkom iz navedenega člena. Svet po potrebi pozove zadevno državo članico, da predloži popravljen načrt popravljalnih ukrepov, in ga oceni v skladu s postopkom iz člena 8.
Člen 10
Ocena popravljalnih ukrepov
1. Svet na podlagi poročila Komisije oceni, ali je zadevna država članica sprejela priporočene popravljalne ukrepe v skladu s priporočilom Sveta, izdanim na podlagi člena 8(2).
2. Komisija svoje poročilo objavi.
3. Svet pripravi oceno v roku, ki ga je določil v svojih priporočilih, sprejetih v skladu s členom 8(2).
4. Kadar meni, da država članica ni sprejela priporočenih popravljalnih ukrepov, Svet na podlagi priporočila Komisije sprejme sklep, s katerim ugotovi neupoštevanje, skupaj s priporočilom, v katerem določi nov rok za sprejem popravljalnih ukrepov. V tem primeru Svet obvesti Evropski svet in objavi ugotovitve nadzornih misij iz člena 9(3).
Šteje se, da Svet sprejme priporočilo Komisije o ugotovitvi neupoštevanja, razen če se s kvalificirano večino ne odloči za zavrnitev priporočila v desetih dneh od dneva, ko ga je Komisija sprejela. Zadevna država članica lahko v tem roku zahteva sklic seje Sveta, na kateri se glasuje o tej odločitvi.
5. Kadar Svet na podlagi poročila Komisije iz odstavka 1 meni, da je država članica izvedla priporočene popravljalne ukrepe v skladu s členom 8(2), se šteje, da postopek v zvezi s čezmernim neravnotežjem poteka po načrtu in je njegovo izvajanje začasno zadržano. Kljub temu se spremljanje nadaljuje v skladu s časovnim razporedom, sprejetim v priporočilu na podlagi člena 8(2). Svet objavi razloge za začasno zadržanje izvajanja postopka in pripozna popravljalne ukrepe, ki jih je sprejela zadevna država članica.
Člen 11
Končanje postopka v zvezi s čezmernim neravnotežjem
Svet na priporočilo Komisije razveljavi priporočila, izdana na podlagi člena 7, 8 ali 10, kakor hitro meni, da v zadevni državi članici čezmerno neravnotežje, kakor je opisano v priporočilu iz člena 7(2), ne obstaja več. Svet to dejstvo sporoči v javni izjavi.
Člen 12
Glasovanje v Svetu
V zvezi z ukrepi iz členov 7 do 11 Svet odloča brez upoštevanja glasu člana Sveta, ki predstavlja zadevno državo članico.
POGLAVJE IV
KONČNE DOLOČBE
Člen 13
Nadzorne misije
1. Komisija zagotavlja trajen dialog z organi držav članic v skladu s cilji te uredbe. S tem namenom Komisija zlasti izvaja misije, da bi ocenila ekonomske razmere v državi članici in prepoznala tveganja ali težave pri upoštevanju ciljev te uredbe.
2. Komisija lahko izvaja misije okrepljenega nadzora v državah članicah, za katere velja priporočilo o obstoju čezmernega neravnotežja v skladu s členom 7(2) z namenom spremljanja na kraju samem.
3. Kadar je zadevna država članica država članica, katere valuta je euro ali država članica, ki sodeluje v ERM II, lahko Komisija povabi, če je to primerno, predstavnike Evropske centralne banke, da sodelujejo v nadzornih misijah.
4. Komisija o rezultatih misije iz odstavka 2 poroča Svetu in se lahko odloči, če je to ustrezno, da svoje ugotovitve objavi.
5. Ko Komisija izvaja misije iz odstavka 2, posreduje svoje začasne ugotovitve zadevni državi članici za pripombe.
Člen 14
Ekonomski dialog
1. Za krepitev dialoga med institucijami Unije, zlasti Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo, ter za zagotovitev večje preglednosti in odgovornosti lahko pristojni odbor Evropskega parlamenta povabi predsednika Sveta, Komisijo in po potrebi predsednika Evropskega sveta ali predsednika Euroskupine, da nastopijo pred odborom in razpravljajo o:
(a)
informacijah, ki jih posreduje Svet glede širših smernic ekonomskih politik v skladu s členom 121(2) PDEU;
(b)
splošnih usmeritvah državam članicam, ki jih izda Komisija na začetku letnega cikla nadzora;
(c)
sklepih Evropskega sveta o usmeritvah ekonomskih politik v okviru evropskega semestra;
(d)
izidih večstranskega nadzora, ki se izvaja v skladu s to uredbo;
(e)
sklepih Evropskega sveta o usmeritvah in rezultatih večstranskega nadzora;
(f)
pregledih izvajanja večstranskega nadzora ob koncu evropskega semestra;
(g)
priporočilih, sprejetih v skladu s členom 7(2), členom 8(2) in členom 10(4) te uredbe.
2. Pristojni odbor Evropskega parlamenta lahko državi članici, za katero velja priporočilo ali sklep Sveta v skladu s členom 7(2), členom 8(2) in členom 10(4), ponudi možnost sodelovanja pri izmenjavi mnenj.
3. Svet in Komisija redno obveščata Evropski parlament o rezultatih uporabe te uredbe.
Člen 15
Letno poročanje
Komisija letno poroča o uporabi te uredbe, vključno s posodobitvijo preglednice, kakor je določeno v členu 4, ter svoje ugotovitve predstavi Evropskemu parlamentu in Svetu v okviru evropskega semestra.
Člen 16
Pregled
1. Do 14. december 2014 in nato vsakih pet let Komisija pregleda in objavi poročilo o uporabi te uredbe.
Ta poročila med drugim ocenijo:
(a)
učinkovitost te uredbe;
(b)
doseženi napredek pri zagotavljanju tesnejše uskladitve ekonomskih politik in trajnostne konvergence ekonomskih učinkov držav članic v skladu s PDEU.
Če je to primerno, se tem poročilom priloži predlog za spremembo te uredbe.
2. Komisija poročila iz odstavka 1 posreduje Evropskemu parlamentu in Svetu.
Člen 17
Začetek veljavnosti
Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Strasbourgu, 16. novembra 2011