РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 14 април 2011 година
за удължаване на преходния период за придобиване на земеделска земя в Словакия
(текст от значение за ЕИП)
(2011/241/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за присъединяване на Чешката република, Естония, Кипър, Латвия, Литва, Унгария, Малта, Полша, Словения и Словакия,
като взе предвид Акта за присъединяване на Чешката република, Естония, Кипър, Латвия, Литва, Унгария, Малта, Полша, Словения и Словакия, и по-специално глава 3 от приложение XIV към него,
като взе предвид искането, отправено от Словакия,
като има предвид, че:
(1)
В Акта за присъединяване от 2003 г. се предвижда възможността при посочените в същия акт условия Словакия да запази в сила за срок от седем години от датата на присъединяване, изтичащ на 30 април 2011 г., ограниченията за придобиване на земеделска земя от физически и юридически лица от други държави-членки на ЕС, които не пребивават или не са регистрирани, нито имат клон или агенция в Словакия Тази възможност представлява временна дерогация от свободното движение на капитали, гарантирано в членове 63-66 от Договора за функционирането на Европейския съюз. Посоченият преходен период може да бъде удължен еднократно за срок до три години.
(2)
На 20 януари 2011 г. Словакия отправи искане за удължаване на преходния период за придобиване на земеделска земя с три години.
(3)
Основната причина за наличието на преходен период беше необходимостта да се защитят социално-икономическите условия за селскостопанска дейност след въвеждането на единния пазар и прехода към общата селскостопанска политика в Словакия. По-специално той имаше за цел да отговори на възникналите опасения във връзка с евентуалното отражение на либерализирания режим на придобиване на земеделска земя върху сектора на селското стопанство, дължащо се на първоначалните големи разлики в цените на земята и доходите в сравнение с Австрия, Белгия, Дания, Финландия, Франция, Германия, Гърция, Ирландия, Италия, Люксембург, Нидерландия, Португалия, Испания, Швеция и Обединеното кралство (наричани по-долу „ЕС-15“). Преходният период беше предназначен също за улесняване на реституцията и приватизацията на земеделска земя. В своя доклад от 16 юли 2008 г. за прегледа на преходните мерки относно придобиването на селскостопанска недвижима собственост, определени в Договора за присъединяване от 2003 г. (наричан по-долу „средносрочен преглед“), Комисията вече подчерта колко е важно горепосочената реформа в селското стопанство да приключи до края на предвидения преходен период (1).
(4)
По данни на Евростат цените на земеделската земя в Словакия са по-ниски от тези в ЕС. Пълното сближаване на продажните цени на земеделска земя не беше предвидено, нито сметнато за необходима предпоставка за приключване на преходния период. Въпреки това разликите между цените на земеделската земя в Словакия и тези в ЕС-15 са толкова значителни, че е възможно да възпрепятстват плавния напредък към ценовото сближаване. Опасността от спекулация с ниските цени на земите също е голяма.
(5)
Данните на Евростат сочат, че аналогично на ценовите равнища на земеделската земя между Словакия и ЕС-15 все още съществува разлика в БВП на глава от населението, изразен в стандарти на покупателна способност. В този смисъл сегашните цени на земеделска земя в Словакия са високи в сравнение с покупателната способност на нейните граждани.
(6)
Според Евростат структурата на поземлената собственост в Словакия се характеризира предимно с малки семейни стопанства с площ под 2 ha, по-голямата част от които не са пазарно ориентирани. Консолидирането на тези малки стопанства е много бавно, а между 2001 г. и 2007 г. средната площ на обработваната земеделска земя на участък под 2 ha е между 0,5 и 0,6 ha. Въпреки че едва 4,56 % от всички заети лица работят в сферата на земеделието, почти половината население живее в селските райони. Според словашките власти много от земеделските земи, които са частна собственост, не се обработват.
(7)
Консолидацията на земеделската земя е възпрепятствана също от неприключилия процес на възстановяване на правата на собственост заради неуредени висящи жалби. Освен това повече от 360 000 ha от частните земеделски земи се управляват от словашкия поземлен фонд до установяване на законовите им собственици. Около 130 000 ha от държавната земеделска земя се управляват от същия фонд. Заедно със земите, които са в неустановено правно положение, посочените земи представляват една четвърт от общата площ на земеделските земи в Словашката република. Липсата на яснота за правата на собственост неизбежно възпрепятства транзакциите със земи и консолидацията на селскостопанските имоти. Фрагментирането на земите допринася на свой ред за по-ниската конкурентоспособност и води до по-слаба пазарна ориентация на стопанствата.
(8)
В този контекст могат да бъдат споделени предвижданията на словашките власти, според които отпадането на ограниченията на 1 май 2011 г. би оказало натиск върху цените на земята в Словакия. Следователно след изтичането на преходния период съществува опасност от сериозни сътресения на словашкия пазар на земеделска земя.
(9)
С оглед на горепосоченото преходният период, посочен в глава 3 от приложение XIV към Акта за присъединяване от 2003 г., следва да бъде удължен с три години.
(10)
Както вече беше подчертано в междинния преглед, с оглед на пълната подготовка на пазара за либерализацията и въпреки неблагоприятната икономическа конюнктура подобряването на кредитните и застрахователните условия за земеделските стопани и приключването на реформата в селското стопанство продължават да бъдат от изключително значение.
(11)
Тъй като отвореният единен пазар винаги е стоял в основата на европейското благополучие, постъпването на повече чуждестранни капитали би довело също до потенциални ползи за земеделския пазар в Словакия. Както беше подчертано в междинния преглед от 2008 г., чуждестранните инвестиции в сектора на селското стопанство биха могли да имат и значително дългосрочно въздействие върху осигуряването на необходимите капитал и ноу-хау, върху функционирането на пазарите на земя и върху производителността в селското стопанство. Постепенното намаляване на ограниченията по отношение на придобиването на право на собственост върху земеделска земя от чуждестранни собственици по време на преходния период би допринесло и за подготовката на пазара за пълна либерализация.
(12)
За целите на правната сигурност и за да се избегне правният вакуум в националната правна система на Словакия след изтичане на сегашния преходен период, настоящото решение следва да влезе в сила в деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Преходният период за придобиване на земеделска земя в Словакия, посочен в глава 3 от приложение XIV към Акта за присъединяване от 2003 г., се удължава до 30 април 2014 г.
Член 2
Настоящото решение влиза в сила в деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Брюксел на 14 април 2011 година.
SKLEP KOMISIJE
z dne 14. aprila 2011
o podaljšanju prehodnega obdobja v zvezi s pridobitvijo kmetijskih zemljišč na Slovaškem
(Besedilo velja za EGP)
(2011/241/EU)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o pristopu Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške,
ob upoštevanju Akta o pristopu Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške ter zlasti poglavja 3 Priloge XIV k Aktu,
ob upoštevanju prošnje Slovaške,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
V Aktu o pristopu iz leta 2003 je določeno, da lahko Slovaška v skladu s pogoji, določenimi v Aktu, še sedem let po pristopu, tj. do 30. aprila 2011, ohrani v veljavi prepovedi, na podlagi katerih fizične in pravne osebe iz drugih držav članic EU, ki nimajo sedeža ali niso registrirane ali nimajo poslovalnice ali agencije na Slovaškem, ne smejo pridobiti kmetijskih zemljišč. Gre za začasno izjemo od prostega pretoka kapitala, ki je zagotovljen s členi 63 do 66 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Prehodno obdobje se lahko podaljša samo enkrat za obdobje do treh let.
(2)
Slovaška je 20. januarja 2011 zaprosila za podaljšanje prehodnega obdobja v zvezi s pridobitvijo kmetijskih zemljišč za tri leta.
(3)
Glavni razlog za prehodno obdobje je bila potreba po zaščiti družbenoekonomskih razmer za kmetijske dejavnosti po uvedbi enotnega trga in prehodu na skupno kmetijsko politiko na Slovaškem. Namen prehodnega obdobja je bil zlasti odpraviti pomisleke glede možnega vpliva na kmetijski sektor, ki bi ga lahko imela liberalizacija pridobitve kmetijskih zemljišč zaradi začetnih znatnih razlik med cenami zemljišč in prihodki v primerjavi z Avstrijo, Belgijo, Dansko, Finsko, Francijo, Nemčijo, Grčijo, Irsko, Italijo, Luksemburgom, Nizozemsko, Portugalsko, Španijo, Švedsko in Združenim kraljestvom (v nadaljnjem besedilu: EU-15). Poleg tega je bilo prehodno obdobje zasnovano, da bi olajšalo postopek vračanja in privatizacije kmetijskih zemljišč. Komisija je že v poročilu z dne 16. julija 2008 o Pregledu prehodnih ukrepov za pridobitev kmetijskih nepremičnin, določenih v Pristopni pogodbi iz leta 2003 (v nadaljnjem besedilu: vmesni pregled), poudarila, kako pomembno je, da se navedena kmetijska reforma zaključi do konca predvidenega prehodnega obdobja (1).
(4)
Po podatkih Eurostata so cene kmetijskih zemljišč na Slovaškem nižje od cen kmetijskih zemljišč v EU. Popolno zbližanje prodajnih cen kmetijskih zemljišč ni bilo niti pričakovano niti ni veljalo za potreben predpogoj za končanje prehodnega obdobja. Vseeno so vidne razlike v cenah kmetijskih zemljišč med Slovaško in EU-15 take, da lahko ovirajo nemoten napredek pri zbliževanju cen. Veliko je tudi tveganje špekulacij z zemljišči nizke vrednosti.
(5)
Podatki Eurostata podobno kot pri cenah kmetijskih zemljišč kažejo, da še vedno obstaja razkorak med BDP na prebivalca v standardu kupne moči med Slovaško in EU-15. Sedanje cene kmetijskih zemljišč so torej glede na nakupno moč na Slovaškem visoke.
(6)
Po podatkih Eurostata je za strukturo zemljiških posesti na Slovaškem značilno, da prevladujejo male družinske kmetije z manj kot 2 ha, ki večinoma niso tržno usmerjene. Konsolidacija teh malih kmetij poteka zelo počasi, povprečna površina izkoriščenega kmetijskega zemljišča na kmetijo z manj kot 2 ha pa se je med letom 2001 in 2007 povečala z 0,5 ha na 0,6 ha. Čeprav v kmetijstvu dela samo 4,56 % vseh delavcev, pa skoraj polovica prebivalstva živi na podeželju. Po podatkih slovaških organov se veliko kmetijskih zemljišč, ki so v zasebni lasti, ne obdeluje.
(7)
Konsolidacijo kmetijskih zemljišč ovira tudi nedokončan postopek vračanja lastninskih pravic zaradi nerešenih zahtevkov. Poleg tega Slovaški zemljiški sklad upravlja več kot 360 000 ha zasebnih kmetijskih zemljišč, pri katerih še niso bili določeni zakoniti lastniki. Slovaški zemljiški sklad še vedno upravlja približno 130 000 ha državnih kmetijskih zemljišč. Ta zemljišča skupaj s tistimi, katerih pravni položaj je negotov, predstavljajo skoraj četrtino skupne površine kmetijskih zemljišč v Slovaški republiki. Pomanjkanje jasnosti glede lastninskih pravic nedvomno otežuje zemljiške posle in konsolidacijo kmetijskih posesti. Razdrobljenost zemljišč pa dodatno prispeva k manjši konkurenčnosti in vodi k manj tržno usmerjenim kmetijam.
(8)
Glede na navedeno se lahko pričakuje - kar predvidevajo tudi slovaški organi - da bi odprava omejitev s 1. majem 2011 pomenila pritisk na cene zemljišč na Slovaškem. Zato obstaja grožnja resnih motenj na slovaškem trgu kmetijskih zemljišč po koncu prehodnega obdobja.
(9)
Podaljšanje prehodnega obdobja iz poglavja 3 Priloge XIV k Aktu o pristopu iz leta 2003 za tri leta je zato treba odobriti.
(10)
Da bi trg v celoti pripravili na liberalizacijo, je tudi v neugodnih gospodarskih razmerah še vedno najpomembnejše, da se spodbuja izboljšanje dejavnikov, kot so kreditne in zavarovalniške možnosti za kmete, ter dokončanje kmetijske reforme v prehodnem obdobju, kot je bilo poudarjeno že v vmesnem pregledu.
(11)
Ker je bil odprti enotni trg vedno osnova za evropsko blaginjo, bi povečan priliv tujega kapitala prinesel morebitne koristi tudi za kmetijski trg na Slovaškem. Kot je poudarjeno v vmesnem pregledu 2008, bi imele tuje naložbe v kmetijski sektor tudi pomembne dolgoročne učinke na zagotavljanje kapitala, znanja in izkušenj ter na delovanje trgov zemljišč in kmetijsko produktivnost. Postopno popuščanje pri omejitvah glede tujega lastništva v prehodnem obdobju bi prav tako prispevalo k pripravi trga na popolno liberalizacijo.
(12)
Zaradi pravne varnosti in da se prepreči pravna praznina v nacionalnem pravnem sistemu Slovaške po koncu trenutnega prehodnega obdobja, mora ta sklep začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Prehodno obdobje v zvezi s pridobitvijo kmetijskih zemljišč na Slovaškem iz poglavja 3 Priloge XIV k Aktu o pristopu iz leta 2003 se podaljša do 30. aprila 2014.
Člen 2
Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.
V Bruslju, 14. aprila 2011