РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 20 април 2011 година
относно държавна помощ C 19/09 (ex N 64/09), която Дания възнамерява да приведе в действие във връзка с преструктурирането на TV2 Danmark A/S
(нотифицирано под номер C(2011) 2614)
(само текстът на датски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2012/109/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз (1), и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените по-горе разпоредби (2) и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
I. ПРОЦЕДУРА
(1)
На 4 август 2008 г. Комисията уведоми Дания за решението си да не повдига възражения срещу помощта за оздравяване, предназначена за TV2 Danmark A/S, под формата на кредитна линия в общ размер на 1 000 млн. DKK (наричано по-долу „решение за помощ за оздравяване“) (3). В това решение се констатира, че планираната помощ е съвместима с член 87, параграф 3, буква в) от Договора за ЕО, сега член 107, параграф 3, буква в) от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), и по-специално с правилата, посочени в Насоките на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (4) (наричани по-долу „насоките“).
(2)
Съгласно решението за помощ за оздравяване и насоките, на Комисията е трябвало да бъде предоставен план за преструктуриране или прекратяване на предприятието, или доказателство за това, че заемът е бил изплатен изцяло не по-късно от шест месеца след разрешаването на мярката за оздравяване, т.е. най-късно до 4 февруари 2009 г.
(3)
На 4 февруари 2009 г. Дания уведоми Комисията, в съответствие с член 88, параграф 3 от Договора за ЕО, сега член 108, параграф 3 от ДФЕС, за план за преструктуриране на TV2 Danmark A/S.
(4)
С писмо с дата 2 юли 2009 г. Комисията уведоми Дания, че е решила да открие процедурата, предвидена в член 88, параграф 2 от Договора за ЕО, сега член 108, параграф 2 от ДФЕС, по отношение на помощта.
(5)
Решението на Комисията да открие процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (5). Комисията покани заинтересованите страни да представят мненията си.
(6)
Комисията получи следните мнения от заинтересованите страни.
-
1.10.2009 г.
TDC A/S и You see
-
1.10.2009 г.
Canal Digital Danmark
-
1.10.2009 г.
MTV Networks
-
2.10.2009 г.
Niels Jorgen Langkilde
-
2.10.2009 г.
Boxer TV
-
2.10.2009 г.
Discovery Networks Nordic
-
2.10.2009 г.
TV2 Danmark (получател на помощта)
-
2.10.2009 г.
MTG Viasat (които представиха допълнителна информация с писмо от 15 октомври 2009 г.)
-
2.10.2009 г.
Danish Cable Television Association
-
2.10.2009 г.
SBS Broadcasting Networks Ltd и SBS TV A/S
-
7.10.2009 г.
Telia Stofa A/S
(7)
Тя ги препрати на Дания на 27 октомври 2009 г. Мнението, изпратено със закъснение от Telia Stofa, беше препратено на Дания на 30 ноември 2009 г. На Дания беше предоставена възможността да отговори и нейните мнения бяха получени с две писма, в които се разглеждат различни аспекти на мненията на третата страна: с писмо от датското правителство от 29 януари 2010 г., получено чрез постоянното представителство и регистрирано като получено на 23 февруари 2010 г. и с писмо от 29 март 2010 г., което е регистрирано като получено на 30 март 2010 г., а приложенията към това писмо са регистрирани като получени на 14 април 2010 г. На 8 юни 2010 г. датското правителство предостави допълнителна информация относно приемането на ново споразумение за медийната политика за 2011-2014 г.
(8)
На 9 юни 2010 г. TV2 Danmark A/S представи информационен меморандум относно продажбата на предавателната мрежа на TV2.
(9)
Комисията проведе среща с получателя на помощта TV2 Danmark A/S на 8 юни 2010 г. Като последващо действие след срещата на 30 юни 2010 г. Комисията изпрати въпроси на Дания, на които Дания отговори на 9 юли 2010 г.
(10)
Viasat представи допълнителна информация с писмо по електронната поща от 26 май 2010 г. и с писма, регистрирани като получени на 1 юни 2010 г. и 6 юли 2010 г.
(11)
Дания отговори на 17 август 2010 г. на допълнителните въпроси, отправени от Комисията на 23 и 28 юли 2010 г. Комисията проведе среща с Дания на 14 септември 2010 г., след което Дания предостави допълнителни мнения в писмено изложение от 15 октомври 2010 г.
(12)
Viasat представи допълнителна информация на Комисията на 22 декември 2010 г., а SBS - на 7 февруари 2011 г.
(13)
На 14 януари 2011 г. Комисията изпрати искане за информация на Дания, на което Дания отговори с писмо от 3 февруари 2011 г. Дания поиска провеждането на допълнителна среща с писмо от 28 януари 2011 г. Тази среща беше проведена на 7 февруари 2011 г. Допълнителна информация беше представена на 24 февруари 2011 г.
(14)
По искане на датските власти беше проведена допълнителна среща на 4 март 2011 г. След това Дания представи допълнителна информация с писма, регистрирани като получени на 11, 17 и 18 март 2011 г. и на 6 и 14 април 2011 г. В свое писмо от 11 март 2011 г. Дания уведоми Комисията, че части от плана за преструктуриране („TV2 Alene card“, за който е направено разяснение по-долу) няма да бъдат приложени. На 17 и 18 март и на 6 и 14 април 2011 г. Дания предостави изменени финансови данни като взе предвид това изменение.
(15)
Освен това следва да бъде отбелязано, че на 24 март 2009 г. Viasat Broadcasting UK Ltd подаде заявление за анулиране на решението за помощ за оздравяване в Първоинстанционния съд на Европейските общности (понастоящем Общия съд) (6). В допълнение, на 15 май 2009 г. Viasat Broadcasting UK Ltd поиска Комисията да започне процедура по член 108, параграф 2 от ДФЕС с цел отмяна на решението за помощ за оздравяване (7). Тези искания са свързани с различно решение и не възпрепятстват Комисията да изрази становище относно плана за преструктуриране. При все това с определение от 17 май 2010 процедурата по съдебното дело беше отложена до датата на вземането от Комисията на окончателно решение по делото за преструктуриране (8).
(16)
На 14 декември 2009 г. MTG/Viasat подаде жалба, в която се твърди, че Дания нарушава inter alia членове 106 и 102 от ДФЕС чрез въвеждането на потребителски такси за TV2.
II. ПОЛУЧАТЕЛЯТ: TV2 DANMARK A/S
(17)
TV2 Danmark A/S е учредено през 2003 г. като дружество с ограничена отговорност, което е притежавано изцяло от датската държава. Дружеството е поело дейността на автономната държавна институция TV2, която е създадена през 1986 г. Danmark A/S има участия в няколко различни дружества, включващи изцяло притежавани дъщерни дружества, асоциирани дружества, съвместни предприятия и миноритарни участия. TV2 Danmark A/S (наричано по-долу „TV2“) е дружество майка на групата TV2 и управлява обществения телевизионен канал TV2 (наричан по-долу също така „основният канал“).
(18)
Настоящ бизнес модел: В минали периоди основният канал TV2 се е финансирал чрез такси за телевизионен лиценз и приходи от реклама. При все това, макар че регионалните канали все още се финансират отчасти по този начин, финансирането чрез телевизионни лицензи за основния канал е приключило през юли 2004 г. и в сила е останало само финансиране чрез приходи от реклама. Понастоящем тези приходи от реклама са единственият източник на доходи за основния канал, освен печалбите от търговските канали. Понастоящем TV2 няма право да събира абонаментни такси за своя основен канал.
(19)
Задължения за обществена услуга: В раздел 38а, параграф 1 от Закона за телевизионното излъчване на Дания се предвижда задължение за обществена услуга за TV2 и в него се посочва, че „дейностите по излъчване на програми, представляващи обществена услуга, се предоставят на цялото население в съответствие с принципите, посочени в член 10“. Тези общи задължения се допълват от по-подробни описания в лиценза за обществена услуга и допълненията към него.
(20)
Комисията прие (9) и по тази точка беше потвърдено от Общия съд (10), че основният канал на TV2 изпълнява задължение за обществена услуга. Дейностите по обществената услуга, които извършва TV2, съставляват повече от […] (11) от неговите разходи (12).
(21)
Освен това основният канал TV2 поема задължение за обществена услуга за излъчване на регионални програми съгласно точка 2.5 от лиценза за обществена услуга на TV2 (13). Регионалното съдържание се доставя чрез регионалните станции на TV2. Осемте регионални станции са независими от TV2. Те се уреждат от раздел 31 et seq. от Закона за телевизионното излъчване на Дания (14). Всяка от осемте регионални станции на TV2 има Съвет на представителите, чийто състав отразява голямото разнообразие от аспекти на регионалната култура и общност. TV2 не може да участва на заседанията на тези Съвети на представителите. На регионалните станции са възложени дейности по обществената услуга съгласно раздел 31 et seq. от Закона за телевизионното излъчване на Дания и в излъчваните от тях програми трябва да се подчертава, че те са регионални подразделения на едно главно дружество. Извършваните от тях дейности се финансират главно чрез лицензни такси (15). TV2 е задължен да предава тези регионални програми в „прозорци“ в хода на излъчване на обичайната програма на TV2 (16). TV2 не може да оказва влияние върху избрания телевизионен формат, напр. за гарантиране на съгласуваност с обичайните телевизионни програми, излъчвания по основния канал. В периодите между националните и регионалните програми TV2 излъчва реклами, които са насочени към регионалния пазар, и задържа приходите от реклама.
(22)
Задължение за „задължителен пренос“: Понастоящем основният канал попада в обхвата на „задължителния пренос“ съгласно раздел 6 от Закона за телевизионното излъчване на Дания, съгласно който разпространителите на SMATV (колективни системи за приемане и разпространение на телевизионни сигнали) (включително кабелните разпространители-търговци) трябва да осигурят достъп до каналите, споменати в разпоредбата (т.е. TV2 и DR) във всички свои пакети (17).
Разпространителите на телевизия, които използват сателит като платформа за разпространение, не са били задължени да включат основния канал TV2 в пакетите от програми, но тъй като каналът е много популярен, те са решили да го включат (18).
(23)
Разпространение на телевизия в Дания: В Дания телевизията се разпространява по пет различни начина, базирани на алтернативни средства за получаване на телевизионен сигнал: разпространение по кабел (разпространители YouSee и Stofa), SMATV (разпространение по местна кабелна мрежа), разпространение чрез сателитна чиния (Viasat и Canal Digital), разпространение по широколентови мрежи (IPTV) и разпространение по наземна мрежа. Към 1 ноември 2009 г. аналоговият наземен сигнал беше изключен, а наземните телевизионни сигнали в Дания бяха цифровизирани. Дружеството Boxer спечели търга за търговски контрол на достъпа и отговаря за предаването на канали с абонамент по наземната мрежа. Понастоящем основният канал TV2 се излъчва безплатно (FTA) без да се събират абонаментни такси за гледането му (19).
(24)
Дейности на TV2: Основният предмет на дейност на TV2 е излъчването и продажбата на телевизионна реклама. Освен това дружеството придобива и продава аудиовизуални права на международните пазари (напр. за Евро 2008 или Олимпийските игри), които то може да излъчва по своите канали или да препродава. TV2 осъществява дейност почти изключително на пазара на телевизионните програми и на други пазари, свързани с медийна дейност в Дания. Основният канал TV2, заедно с радио Danmarks (публично предприятие, което се финансира изключително чрез лицензни такси и управлява два обществени канала), е най-големият телевизионен канал.
Основният канал TV2 понастоящем се конкурира на пазара на телевизионната реклама например с каналите на Viasat TV3 и TV3+. Viasat е собственост на шведското дружество Modern Times Group A/S (MTG), което осъществява дейност също така като разпространител в сателитния сегмент. Освен това TV2 се конкурира за приходи от реклама с SBS A/S, което е собственост на германското дружество ProSiebenSat. Платените телевизионни канали на TV2, каквито са TV2 Zulu и TV2 Charlie, се конкурират с други търговски канали на пазара на едро за разпространение на платени телевизионни пакети.
(25)
Търговски операции: TV2 управлява редица необществени търговски канали, включително TV2 Zulu, TV2 Charlie, TV2 Film и TV2 News. Освен това то притежава 50 % от TV2 Sports. TV2 Zulu, TV2 Charlie и TV2 News се финансират чрез абонаменти и реклама, докато TV2 Film се финансира изключително чрез абонаменти.
(26)
Както е потвърдено от Дания (20) и от TV2 Danmark A/S и неговия конкурент Viasat (21), работата на основния канал е от жизненоважно значение за постигане на приходите, реализирани от търговските канали.
(27)
От 2001 г. насам TV2 е задължено да води отделни счетоводни отчети за своите търговски дейности и дейностите по обществената услуга, вж. Наредба № 740 (22). Отчетите се проверяват от външни одитори.
(28)
Друга дейност: В допълнение TV2 Danmark A/S притежава няколко дъщерни дружества или е част от редица съвместни предприятия, свързани с телевизионна дейност, които излъчват на съдържание и радиопрограми, а в предходни периоди е разполагало също така и с мрежа за пренос на радио- и телевизионни сигнали (Broadcast Service Denmark (BDS), DTT/Digi-TV, 4M и Fordelingsnet), заедно с канала DR. Според информацията, предоставена от Дания, Broadcast Service Denmark е водещият излъчващ оператор-доставчик в Дания във връзка с планирането, изграждането, управлението и обслужването на предавателни мрежи. Предавателната мрежа е била съвместно притежание на Danske Radio и TV2 пряко или посредством съвместно притежавани сдружения (Fordelingsnet, 4M, Digi-TV). TV2 е продало обаче дяловете си в тази мрежа като част от своето преструктуриране.
(29)
Дела, водени на национално равнище, за нарушаване на антитръстовите правила от страна на TV2: Комисията отбелязва, че поведението на TV2 на рекламния пазар е предмет на разследване от страна на датските органи за защита на конкуренцията. На 21 декември 2005 г. датския Съвет по конкуренция реши, че TV2 е нарушило член 102 от ДФЕС и съответните национални законодателни разпоредби чрез използването на отстъпки за засилване на лоялността на рекламния пазар. Това решение беше анулирано от Трибунала по обжалване на спорове във връзка с конкуренцията (Competition Appeals Tribunal) на 1 ноември 2006 г., но след това беше потвърдено при апелативно обжалване пред Висшия съд на Източна Дания на 22 юни 2009 г. Жалба срещу последното съдебно решение беше внесена във Върховния съд, който потвърди решението на Висшия съд на 18 март 2011 г. Делото беше заведено във връзка с предходно дело от 29 ноември 2000 г., в рамките на което датският Съвет по конкуренция е установил, че отстъпките, предоставяни от TV2 през 2000 г., са представлявали злоупотреба с господстващо положение.
III. ДРУГИ НЕПРИКЛЮЧЕНИ СЪДЕБНИ ДЕЛА, СВЪРЗАНИ С TV2
(30)
Подкрепата за дейностите, извършвани от TV2 чрез публични средства преди неговото учредяване и последващата рекапитализация са били предмет на решения на Комисията от 19 май 2004 г. и съответно, 2 февруари 2005 г. (23) В първото си решение Комисията е постановила възстановяването на несъвместима помощ, предоставена на TV2 в размер на 628,1 млн. DKK. Дания е постановила възстановяване от получателя на помощта, ведно с присъщата лихва, и е възстановила сумата от 1 050 млн. DKK от TV2. Във второто решение не са били повдигнати никакви възражения по отношение на съвместимостта с общия пазар на рекапитализацията, която се е състояла от вливане на капитал в размер на 440 млн. DKK и допълнително преобразуване на дълг в капитал в размер на 394 млн. DKK.
(31)
На 22 октомври 2008 г. Общият съд анулира решението на Комисията за възстановяване (24). На 24 септември 2009 г. (25) Общият съд издаде определение във връзка с решението за рекапитализация, в което се заявява, че не е необходимо издаване на решение, тъй като решението за рекапитализация - основаващо се на решението за възстановяване - се основава на хипотези, които вече не са налице, и следователно е лишено от всякакво съдържание и смисъл. Съдът счете, че двете решения представляват два аспекта на един и същ правен въпрос.
(32)
Разследването на Комисията във връзка с гореспоменатото дело е било проведено паралелно с настоящата процедура и решението на Комисията по гореспоменатото дело ще бъде прието едновременно с приемането на настоящото решение.
IV. ПЛАНЪТ ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ
1. Контекст на първоначалния план за преструктуриране
(33)
Както е посочено в решението на Комисията за разрешаване на помощта за оздравяване в размер на 1 000 млн. DKK през 2008 г., TV2 Danmark е срещнало сериозни трудности, свързани с ликвидността, в резултат на големи инвестиции, по-специално в дейността на радиото, по-ниски от очакваните приходи от реклама и по-високи лихвени проценти. Тези потребности от ликвидни средства не могат да бъдат задоволени чрез осигуряване на заеми от частни кредитори (банки). След решението за помощ за оздравяване, Дания представи плана за преструктуриране в рамките на шестмесечния срок, предвиден в насоките.
(34)
Планът за преструктуриране, представен на Комисията на 4 февруари 2009 г. беше изготвен след сключването на споразумение между водещите политически партии в Дания относно добавка към споразумението за медийната политика за периода 2007-2010 г., което бе публично оповестено на 9 януари 2009 г.
(35)
В своето уведомление от 4 февруари 2009 г. Дания представи различни мерки за помощ за преструктуриране, тъй като, според нея, проблемите, свързани с краткосрочната ликвидност и задлъжнялост, посочени в решението на Комисията за помощ за оздравяване, все още са налице. Поради тези проблеми TV2 Danmark A/S беше определено като предприятие в затруднено положение по смисъла на насоките (26), като Комисията няма никакво основание да се разграничи от това определение в решението за откриване на процедурата, а според Дания TV2 продължава да бъде такова предприятие, дори след получаването на помощта за оздравяване. Това може да бъде доказано от данните, споменати в решението на Комисията за откриване на официална процедура по разследване (27).
(36)
По-късно в хода на производството, и по-специално като реакция на мненията на трети страни, Дания предостави друго актуализирано проучване на Прайс Уотърхаус Купърс (PWC) относно финансовото положение на TV2. Актуализираните данни са обобщени в таблицата по-долу (28).
Развитие на TV2 Danmark A/S
Ключови данни
(Млн. DKK)
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
Печалба преди данъчно облагане
142
- 213
18
-28
Оборот
1 980
2 251
2 206
2 029
Нетен паричен поток
79
- 550
-73
-60
Нетни лихвоносни дългове
232
564
622
659
Нетни лихвени проценти
10
19
41
31
Нетна стойност на активите
815
598
616
601
Според Дания проблемите на TV2 са резултат, inter alia, от това че предприятието е обществен канал (29), който става все по-нерентабилен и няма устойчив бизнес модел, както и от някои загуби, които произтичат от неуспешни инвестиции.
(37)
Загуби: Поради факта, че приходите от реклама са по-ниски от заложените в бюджета, в съчетание с поредицата от лоши инвестиции (най-вече в TV2 Radio), през 2007 г. TV2 Danmark A/S отчита значителна загуба (214 млн. DKK, възвръщаемост на собствения капитал минус 36 %). Освен това в края на март 2008 г. прогнозите за финансовия резултат за 2008 г. бяха за нова загуба преди данъчно облагане в размер до […] млн. DKK, макар че прогнозата беше считана за силно зависима от промените на рекламния пазар. По подобен начин дружеството отчита загуби и през 2009 г.
(38)
Оборот/пазарен дял: Пазарният дял на основния канал на TV2 претърпя спад години преди предоставянето на помощта за оздравяване и този процес продължава. Лишаването на ТВ2 от традиционното за него бизнес предимство чрез изключването на аналоговата наземна телевизия и въвеждането на DTT (цифрова наземна телевизия) е довело до по-равно разпределение на възможностите от ноември 2009 г. Премахването на задължението за „задължителен пренос“ (вж. съображение 52 по-долу) се очаква да доведе до допълнителни загуби на пазарния дял. От 2003 до 2009 г. „търговският“ пазарен дял на основния канал на TV2 (възрастовата група 21-50 години, която е най-интересната от търговска гледна точка зрителска група) вече е отбелязала спад с 19 % от 56,2 % на 45,6 % (30). Търговският пазарен дял на TV2 се очаква да бъде в размер до […] % през 2013 г. (31).
(39)
Нарастващи дългове/паричен поток/лихвени проценти: Както може да се види от таблицата, нетният лихвоносен дълг на TV2 Danmark A/S бележи значителен ръст от 232 млн. DKK през 2006 г. до 622 млн. DKK през 2008 г. (преди продажбата на мрежата и изплащането на по-голямата част от дълга, нетният лихвоносен дълг е заложен в бюджета в размер на […] млн. DKK през 2010 г.). Таблицата също така показва, че TV2 Danmark A/S е имало отрицателни парични потоци, нарастващи дългове, увеличаващи се лихвени проценти и намаляващи нетни стойности на активите за периода 31 декември 2006 г. - 31 декември 2009 г.
(40)
Анализ на най-благоприятния/най-неблагоприятния сценарий: Първоначалният план за преструктуриране съдържа базов сценарий, най-неблагоприятен и най-благоприятен сценарий с изчисления за чувствителността. Той се основава на пазарни прогнози, които са външни за дружеството (тъй като са изготвени от Прайс Уотърхаус Купърс). Сценариите прогнозират реален темп на нарастване на БВП, като от това произтича очакваният ръст (или спад) на пазара на телевизионната реклама, който, в комбинация с прогнозните стойности на пазарния дял, води до получаване на прогнозни стойности за приходите от реклама на TV2. При базовия сценарий е налице умерено увеличение на БВП ([…] % за 2009 г. и 2010 г., […] % за 2011 г. и […] % за 2012 г.). Прогнозите за пазара на телевизионната реклама бяха за […] в периода 2009-2012 г. от […] млн. DKK до […] млн. DKK в този период ([…] %). Според най-неблагоприятния сценарий ръстът на БВП е по-слабо положителен (нулев през 2009 и 2010 г. и ръст от […] % и […] % съответно през 2011 г. и 2012 г.) и освен това е налице […] в разходите за реклама от […] млн. DKK през 2009 г. до […] млн. DKK през 2012 г. ([…] %). Най-благоприятният сценарий прогнозира малко по-висок ръст на БВП спрямо прогнозата на базовия сценарий и следователно слаб ръст на пазара на телевизионната реклама от […] млн. DKK през 2009 г. до […] млн. DKK през 2012 г. ([…] %).. В комбинация с прогнозираната загуба на пазарен дял, беше прогнозирано, че приходите от реклама на TV2 ще […] с […] %, […] % и […] % за базовия, най-неблагоприятния и най-благоприятния сценарий за периода 2009-2012 г., което е равнозначно на […] от […] %, […] % и […] %.
(41)
Приходите от реклама на TV2 са отбелязали ръст при (геометрична средна) с 1,9 % за периода 1999-2009 г. със стандартно отклонение от 12 % (32). Следователно, предвид зависимостта на бизнес цикъла от приходите от реклама на TV2 и общите икономически перспективи към момента на оценката, прогнозите на PWC за периода 2009-2012 г. не могат да бъдат отхвърлени като неразумни.
(42)
Докладът на PWC беше актуализиран през септември 2009 г., за да се отчетат по-скорошни очаквания, свързани с приходите от реклама и в него се предвижда по-лош сценарий от очакваното в базовия сценарий (33). Пазарът на телевизионната реклама отбеляза спад през 2009 г. с 18,7 % в сравнение със стойността през 2008 г. (34). Приходите от реклама на TV2 спаднаха с 4 % през 2008 г. (от 1 667 млн. DKK до 1 597 млн. DKK) и с допълнителни 24 % през 2009 г. (от 1 597 млн. DKK до 1 220 млн. DKK) (35).
(43)
Дания изтъква, че затрудненията на TV2 се дължат на дълг, произтичащ от големи инвестиции в предходните години, несигурност по отношение на резултата от неприключеното дело за държавна помощ, свързано с TV2, и не на последно място, бизнес модел за обществения канал, който се основава единствено на прихода от реклама. По-специално дейността на радиото е довела до значителни загуби от момента на започването ѝ през 2007 г. През април 2008 г. беше взето решение за прекратяване на дейността на радиото.
(44)
Липса на външно финансиране от банки: В плана за преструктуриране се отчитат съмненията, които банките, финансиращи TV2, имат относно настоящия бизнес модел на основния канал и относно възможния резултат от водените понастоящем съдебни дела, свързани с помощ, предоставена на TV2 в миналото. Планът за преструктуриране ограничава излагането на банките на риск, свързан с дружеството, чрез допълнителни намаления на текущите заеми или кредитните улеснения. Дания е предоставила доказателства за това, че на 22 април 2009 г., след публикуването на отчетите на дружеството, основната банка на дружеството […] е поискала да намали размера на заема и кредитния инструмент, които е предоставила на дружеството (36).
(45)
TV2 беше изправено пред трудности с ипотекирането на своята сграда в Одензе и съобщи, че е намаляла не само стойността на сградите, а също така и потенциалната ипотечна стойност (37). Накрая TV2 обезпечи заем в размер на 80 млн. DKK, предоставен от Nordea bank, което е по-малко от очакваното. По-късно Дания предостави актуализирана информация, свързана с липсата на интерес от страна на банките за предоставяне на търговски заеми. От тази информация става ясно, че нито една от банките, с които е установен контакт ([…], […], […] и […]) не е счела TV2 за кредитоспособно дружество. Това се дължи на очаквания, свързани с развитието на рекламния пазар, който е единственият източник на доходи за TV2. Способността на TV2 за реализиране на приходи е била поставена под въпрос, а неприключените съдебни дела са били счетени за допълнителен рисков фактор (38).
2. Описание на първоначално представения план за преструктуриране и измененията към него
(46)
Според уведомлението представеният план за преструктуриране на TV2 следва да се осъществи в периода 4 февруари 2009 г.-31 декември 2012 г. Той е целял да предприеме мерки срещу слабостите в стопанската дейност на TV2, по-специално неравновесието по отношение на краткосрочните дългове в счетоводния баланс и бизнес модела за обществения канал, който се счита за неустойчив поради това, че се основава единствено на финансиране от циклични приходи от реклама. Планът се състои от следните пет основни компонента: i) финансово преструктуриране, засягащо счетоводния баланс, ii) оперативно преструктуриране, iii) ново финансиране на обществения канал TV2 чрез въвеждане на нов бизнес модел, iv) мерки за помощ и v) компенсаторна(и) мярка(мерки).
(47)
Мерките за финансово преструктуриране е следвало да се състоят главно от следните четири елемента: продажба на 50 % дялово участие в мрежата за пренос на радио- и телевизионни сигнали BSD (39), ипотекиране на търговските сгради в Одензе (Kvaegtorvet), с което се очаква реализирането на […] млн. DKK, отлагане и намаляване на планирани капитални инвестиции и преотстъпване на миноритарни участия, притежавани в някои дружества, които осъществяват дейност в близки медийни сектори, […], Momondo, […] и […]. Чрез тези мерки се е очаквало да се реализират постъпления, надвишаващи […] млн. DKK, част от които са щели да бъдат използвани за намаляване на краткосрочните заеми.
(48)
Обхватът на мерките за оперативно преструктуриране е разширен, за да включва мерки за намаляване на разходите на стойност 280 млн. DKK, които са инициирани през 2008 г. и включват закриване на East Production и неговото сливане с TV2, прекратяване или намаляване на размера на участието на TV2 в […] и допълнителни икономии на разходите в размер на 40 млн. DKK. Освен това след уведомлението TV2 е успяло да въведе допълнителни мерки за икономии на разходите в план, приет на 30 март 2009 г., което включва намаляване на капиталните инвестиции за 2009 г. с 30 млн. DKK, както и допълнителни периодични намаления на разходите в размер на 97 млн. DKK (40).
(49)
Нова мярка за финансиране (такса за крайния потребител) (41) има за цел да разшири обхвата на източниците на стабилен приход за обществения канал TV2. Решението за това беше прието със споразумение от 9 януари 2009 г., сключено между основните политически партии, относно добавка към споразумението за медийната политика за 2007-2010 г.
(50)
Събиране на абонаментни такси: Бизнес моделът за основния канал ще бъде направен устойчив като се позволи на TV2 да въведе от 1 януари 2012 г. такси за крайни потребители, т.е. абонаментни такси, за финансиране на обществения канал. В допълнение, TV2 ще продължи да получава приходи от реклама.
(51)
Таксите ще бъдат начислявани на крайните потребители от разпространителите. Таксата, подлежаща на плащане от крайния потребител, няма да се определя от правителството, а ще се договаря чрез обичайни търговски преговори между TV2 и разпространителите (напр. DTT Boxer). TV2 очаква, че месечната такса, която ще събира от разпространителите, ще бъде приблизително в размер на 10-12 DKK (без ДДС) на домакинство (42). Въвеждането на потребителски такси от 2012 г. има за цел да даде достатъчно време на домакинствата, понастоящем оборудвани с техника по технологията MPEG 2, която може да получава „безплатно“ цифрова наземна телевизия (DR1, DR2 и TV2) да преминат към оборудване с формат MPEG 4. Дания очаква, че въвеждането на този елемент от плана за преструктуриране ще възстанови дългосрочната жизнеспособност на TV2. TV2 очаква приблизително нетно увеличение в размер на […] млн. DKK на приходите от потребителски такси през 2012 г. (43).
(52)
Няма да съществува законодателен акт, задължаващ разпространителите да включат TV2 в своите пакети. Напротив, съществуващото задължение за „задължителен пренос“ ще бъде отменено при въвеждането на потребителските такси (44). Това следва от формулировката на глава 6, член 38, параграф 2, буква а) от действащия в момента Закон за телевизионното излъчване на Дания, който гласи, че ако министърът на културата позволи на TV2 да събира потребителски такси, съществуването на задължението за „задължителен пренос“ следва да бъде преустановено. С други думи, задължението за „задължителен пренос“ ще бъде прекратено автоматично с въвеждането на потребителските такси. Очаква се, че основният канал TV2 de facto ще се разпространява от кабелните мрежи и от асоциациите, пренасящи сигнали чрез антени, по същия начин, по който се разпространява понастоящем. Структурата на пакета може да бъде изменена от разпространителите, като TV2 заеме мястото на съществуващ платен канал.
(53)
Първоначално се е очаквало, че ще бъдат направени изключения от възможността за събиране на такси от крайни потребители, както и че TV2 няма да събира такси от крайни потребители, които не са получавали друг платен телевизионен канал (известен като системата „TV2 Alone card“). Това е трябвало да означава, че крайните потребители, които получават само безплатни (FTA) канали, все още могат да гледат TV2 безплатно. Тази възможност, която се е съдържала в проектопредложение на Министерството на културата от 18 ноември 2010 г., обаче няма да бъде реализирана. Следователно от 2012 г. TV2 ще събира такси от всички крайни потребители, които желаят да получават TV2, за да гледат обществения канал. Възможността за събиране на такси от крайните потребители изисква промяна в лицензните условия на TV2, която ще бъде извършена от Министерството на културата.
(54)
Мерки за помощ в първоначалното уведомление: Съгласно първоначалното уведомление са били са предвидени три типа мерки за помощ в размер на максимум 1 375 млн. DKK, които да придружават преструктурирането. Те са били:
-
подчинен заем в размер на 300 млн. DKK,
-
издаване на гаранция за продажбата на мрежата за пренос на радио- и телевизионни сигнали за очаквана стойност на продажбата от 475 млн. DKK, и
-
временен кредит в първоначален размер на 600 млн. DKK, ако TV2 не е в състояние осигури външно финансиране.
(55)
Дания заяви, че лихвените проценти и гаранционните такси ще бъдат подобни на тези за стабилни предприятия. Тези мерки не са били въведени. Допълнителни подробности могат да бъдат намерени в решението на Комисията за откриване на официална процедура по разследване (45).
(56)
Кредитът в размер на 1 000 млн. DKK, представляващ помощ за оздравяване, разрешен с решение на Комисията от 4 август 2008 г., остава в сила.
(57)
Дания предостави информация относно разходите за преструктуриране и предлага два различни варианта за изчисление в тази връзка. На първо място тя твърди, че преструктурирането на TV2 представлява финансово преструктуриране, при което разходите за покриване на недостига от ликвидни средства в действителност представляват разходи за преструктуриране, т.е. разходи за осигуряване на дългосрочна жизнеспособност. Дания счита, че каквито и да са тези разходи, те ще бъдат изцяло платени от самото предприятие TV2. Причината за това е, че Дания приема, че към датата на решението на Комисията всички мерки за помощ или няма да са приведени в действие, или ще са били възстановени изцяло (46). Освен това Дания заявява, че в специалния случай, свързан с преструктурирането на TV2, икономиите на разходите следва да бъдат приемани и като разходи за преструктуриране, тъй като икономиите на разходите имат за цел не само да увеличат конкурентоспособността, а също така и да осигурят финансовата жизнеспособност на TV2 от чисто търговска гледна точка (47). Като алтернативен вариант едно по-традиционно изчисление на разходите за преструктуриране, в което не са включени икономиите на разходите, би довело до съсредоточаване върху направените еднократни извънредни разходи, които Дания изчислява на […] млн. DKK за разходи по сделки за преносната мрежа, разходите, свързани с преминаването към платена телевизия (потребителски такси) и съдебните разноски и разходите за консултанти, както и разходите за прекратяване на трудови договори (48).
(58)
Като компенсаторна мярка TV2 първоначално пое задължение да не открива нови телевизионни канали в рамките на периода на преструктуриране, т.е. до 31 декември 2012 г. Дания посочва, че това представлява жертва от страна на дружеството, тъй като новите канали биха направили TV2 по-малко зависимо от приходи от реклама. В света на цифровата телевизия до зрителите по-често се достига чрез специализирани канали, а TV2 посочва, че неговите конкуренти откриват нови канали през този период.
(59)
По отношение на срока на плана за преструктуриране, за който е съобщено, че продължава до 31 декември 2012 г., датските власти изтъкнаха, че е в интерес на TV2 да замени всички държавни помощи на по-ранен етап, като по този начин то ще позволи на периода на преструктуриране по възможност да приключи по-рано (49).
3. Допълнителни промени по време на процеса на преструктуриране
(60)
Както е предвидено в плана за преструктуриране, TV2 е продало предавателната си мрежа на 30 септември 2010 г. на шведското дружество Teracom AB, собственик на Boxer. Реализираните постъпления от продажбата в полза на TV2 са в размер на приблизително 640 млн. DKK преди облагане с данъци, които са били използвани за намаление на дълга на TV2.
(61)
Освен това TV2 е било в състояние да ипотекира търговските си сгради в Одензе, но на по-ниска стойност от първоначално очакваната. Вместо […] млн. DKK, получената от TV2 ипотечна стойност е в размер на само 80 млн. DKK.
(62)
На 4 октомври 2010 г. TV2 е изплатило всички свои тегления от временната кредитна линия, която е била одобрена с решението на Комисията за помощ за оздравяване. TV2 е изтеглило общо 223 млн. DKK от заема, представляващ помощ за оздравяване. До края на 2008 г., т.е. през шестте месеца от периода на помощта за оздравяване, TV2 е изтеглило 208 млн. (50). В контекста на продажбата на предавателната мрежа, която е била по-успешна от прогнозираната в плана за преструктуриране, Дания е изпратила следните изменени данни относно финансовото положение на TV2 (основани на абонаментите за основния канал) (51).
(В млн. DKK)
Реализирани
2009 г.
Приблизително изчислени
2010 г.
Прогнозни данни
2011 г.
Прогнозни данни
2012 г.
Прогнозни данни
2013 г.
Приходи
2 029
2 147
[…]
[…]
[…]
Разходи
-1 910
-1 974
[…]
[…]
[…]
ППЛД (печалба преди облагане с данъци)
-2
25
[…]
[…]
[…]
Печалба преди данъчно облагане от запазени дейности
-28
42
[…]
[…]
[…]
Печалба преди данъчно облагане, от преотстъпени дейности
1
397
[…]
[…]
[…]
Печалба след данъчно облагане
-14
353
[…]
[…]
[…]
Собствен капитал в края на годината
601
952
[…]
[…]
[…]
Нетни лихвоносни дългове в края на годината
659
-84
[…]
[…]
[…]
(63)
На 13 октомври 2010 г., […] предложи да осигури на TV2 допълнителен кредит на стойност […] млн. DKK. Това би увеличило размера на дългосрочните заеми на TV2 към […] от […] млн. на […] млн. DKK (52). При все това предложението е предмет на следните две условия:
а)
[…]
б)
[…].
(64)
Въз основа на това до края на 2012 г. TV2 очаква да получи финансови инструменти в диапазон от около […]-[…] млн. DKK. Тези инструменти се състоят от […]-[…] млн. DKK и допълнителни външни кредити в размер на […] млн. DKK (53).
(65)
Освен това Дания е предоставила данни относно капиталовата структура на TV2. Поради проблемите при получаването на външно финансиране и, на свой ред, поради несигурността, свързана с неприключените съдебни дела и бизнес модела на TV2, който е чувствителен по отношение на приходите от рекламата, Дания заяви, че TV2 следва да разчита в по-малка степен на дълга, отколкото на собствения капитал. Освен това Комисията отбелязва несъответствия между размера на финансиране чрез собствен капитал на TV2 при съпоставяне със ситуацията при неговите партньори.
(66)
По-конкретно капиталовата структура може да бъде оценена от гледна точка на показателя за платежоспособност, т.е. съотношението между балансовата стойност на собствения капитал и общата стойност на счетоводния баланс. PWC (финансов консултант на датските органи) показва, че средният (медианен) показател за платежоспособност на сродните на TV2 предприятия е приблизително […] % ([…] % в края на 2009 г.) (54). Средният показател за платежоспособност на сродните на TV2 предприятия е значително по-нисък от показателя за платежоспособност, който се очаква TV2 да има в края на периода на преструктуриране. След продажбата на предавателната мрежа, показателят за платежоспособност на TV2 в края на 2010 г. е […] %. Очаква се да достигне […] % в края на 2011 г. и […] % в края на 2012 г. Според последните прогнози, представени от TV2, нетният съотношението на задлъжнялост (нетният лихвоносен дълг към печалбата преди олихвяване, данъци, обезценяване и амортизация (EBITDA)), следва да бъде в приблизителен размер на […] в края на 2010 г., в приблизителен размер на […] в края на 2011 г. и в приблизителен размер на […] през 2012 г. Средният (медианен) нетен размер на съотношението между дълг и собствен капитал в края на 2009 г. е […] ([…]) в извадка, състояща се от сродните на TV2 предприятия (55).
4. Въздействие на новите финансови параметри върху представения план за преструктуриране
(67)
Дания потвърди, че никой от първоначално предложените в плана за преструктуриране три типа мерки за помощ не е бил въведен, но че Дания е изчаквала решението на Комисията в съответствие със задължението за отлагане, предвидено в член 3 от Регламент (ЕО) № 659/1999 (56). В контекста на неотдавнашните промени обаче, от практическо значение са само заемът и кредитните улеснения по плана за преструктуриране в настоящото му състояние (57). Представената мярка за помощ, състояща се от предложена гаранция по отношение на продажбата на предавателната мрежа, е станала неуместна и неприложима (58), тъй като продажбата е била извършена успешно без наличието на гаранция (59). Междувременно се прилага само временната кредитна линия.
С оглед на подобреното финансово положение на TV2 след продажбата на предавателната мрежа, Дания заяви, че всички мерки за помощ могат да бъдат отменени при единственото условие планът за преструктуриране да бъде одобрен (включително възможността за въвеждане на такси за крайния потребител), както и Комисията да приеме решение по „старите“ дела за държавна помощ, което да не включва каквото и да е допълнително изплащане на държавна помощ в полза на правителството на Дания (60). TV2 посочва, че при такъв сценарий то ще разполага с достатъчно средства до 2012 г., когато ще бъдат въведени плащанията на абонаменти за основния канал (61). Планът за преструктуриране като такъв не е оттеглен. По отношение на все още действащия заем, който представлява помощ за оздравяване, понастоящем TV2 не е в състояние да тегли средства от него, тъй като условията (потвърдена от експерт нужда от ликвидни средства), не са изпълнени (62).
(68)
В първоначалния план за преструктуриране Дания е поела ангажимент, че TV2 няма да открива нови телевизионни канали. Освен това по-късно е било разяснено, че този ангажимент е имал за цел да обхване и радиоканалите, но датските власти считат, че тази компенсаторна мярка следва да приключи, когато всички мерки за помощ бъдат отменени, тъй като те считат, че това е краят на периода на преструктуриране (63). По време на разследването на Комисията правителството на Дания взе решение да отправи покана за участие в процедура по възлагане на обществена поръчка за обществен радиоканал (64). Целта на този нов радиоканал е да създаде конкуренция на датския пазар за излъчване на обществени радио програми, на който понастоящем доминира общественият излъчващ оператор DR с дял от почти 80 % от аудиторията. Първоначално TV2 е имало намерение да участва в такава обществена поръчка, в която може да бъде представена оферта само след като мерките за помощ са приключили. При все това по време на разследването Дания потвърди, че TV2 няма да участва в тази обществена поръчка поради провежданото в момента разследване от страна на Комисията (65).
(69)
TV2 заявява, че докато не бъдат приключени съдебните дела само коефициентите на доходност представляват адекватен критерии за оценяване на финансовото положение на TV2 спрямо това на неговите конкуренти. При все това TV2 потвърждава, че капиталовите показатели (като показателя за платежоспособност) ще станат значими само когато несигурността, свързана с бизнес модела, и съдебните спорове бъдат решени (66). Правителството на Дания изрази своето намерение за това, че не следва капиталът на TV2 да бъде оценяван твърде високо и желае да въведе мерки, с които да гарантира, че тази цел ще бъде постигната веднага след въвеждане на таксите за крайните потребители през 2012 г. Правителството на Дания, в качеството си на собственик на TV2, ще гарантира, че веднага след въвеждане на таксата за крайния потребител и нормализирането на финансовото положение, TV2 ще има капиталова структура, която съответства на нормалните пазарни условия.
(70)
За тази цел Дания се е ангажирала да обучи независим финансов експерт в края на 2012 г. или началото на 2013 г., който да извърши анализ на капиталовата структура на TV2, като я сравни с капиталовата структура на други сравними медийни дружества. Ако капиталовата структура на TV2 се отклони значително от медианните или средните показатели на съответната група от сходни предприятия, правителството на Дания е поело ангажимент на заседанието на Общото събрание през април 2013 г. да коригира капиталовата структура, за да подобри положението. Ако са налице основателни причини да не бъде коригирана капиталовата структура, правителството на Дания ще уведоми Комисията за изменение на плана за преструктуриране. Правителството на Дания предприема преструктуриране на капиталовата база чрез плащания на дивиденти, което ще бъде прието на Общото събрание през април 2013 г., а не чрез повишаване на дълга на TV2, като по този начин ще бъде разширен обхватът на счетоводния баланс.
(71)
Освен това Дания се е ангажирала да представи анализа на Комисията, заедно с плановете на правителството за действие в съответствие с анализа, което ще бъде извършено своевременно преди заседанието през април 2013 г.
V. ОБОБЩЕНИЕ НА РЕШЕНИЕТО НА КОМИСИЯТА ОТ 2 ЮЛИ 2009 Г. ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА
(72)
В решението за откриване на официална процедура по разследване Комисията установи, че заемите и гаранцията, съобщени в плана за преструктуриране, представляват държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО, сега член 107, параграф 1 от ДФЕС и разгледа съвместимостта на плана за преструктуриране съгласно член 87, параграф 3, буква в) от Договора за ЕО, сега член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, във връзка с Насоките за преструктуриране на Комисията (67). При все това Комисията проведе консултации по въпроса дали прилагането на член 87 от Договора за ЕО (член 107 от ДФЕС) би възпрепятствало изпълнението на задачата, свързана с обществената услуга радио- и телевизионно разпространение, поверена на TV2.
(73)
Комисията изрази съмнения относно съвместимостта на представения план за преструктуриране по отношение на следното:
-
Ако за момента се приеме, че TV2 Danmark A/S е било предприятие в затруднено положение по смисъла на насоките, Комисията е приканила за представяне на коментари по този въпрос, като се отчете фактът, че конкурентите на TV2 са посочили, че проблемите с паричните потоци са възникнали по вина на самото TV2, били са лесно разрешими и не са имали въздействие върху фундаменталната жизнеспособност на дружеството. Освен това конкурентите са заявили, че през 2008 г. TV2 е било рентабилно.
-
Като се има предвид, че планът за преструктуриране трябва да включва преотстъпването на дейности, които дори след преструктурирането биха носили загуби в структурно отношение (68), Комисията си зададе въпроса дали мерките в плана за преструктуриране са можели сами по себе си да направят TV2 рентабилно дружество. Освен това Комисията не беше в състояние да потвърди достоверността на общите пазарни прогнози, които са в основата на плана (напр. промени на рекламния пазар, ръст на БВП, поддържане на дял от зрителската аудитория на TV2).
-
Предвид икономическата ситуация, в която започва изпълнението на плана, неговият дълъг срок беше поставен под въпрос.
-
Освен това, тъй като успешното привеждане в действие на мерките за финансово и оперативно преструктуриране, които се съдържат в плана за преструктуриране до 2010-2011 г. би могло да доведе до отпадане на необходимостта от въвеждане на потребителски такси за канал TV2 за осигуряването на дългосрочна жизнеспособност на TV2 Danmark A/S, и тъй като липсва оценка на въздействието на тези такси върху конкуренцията, възниква въпросът дали вече решеното автоматично поетапно въвеждане на таксите до 2012 г. е целесъобразно.
-
Комисията изрази опасения дали единствената компенсаторна мярка за отлагане относно пускането на нови телевизионни канали е пропорционална на помощта, размера и относителната важност на TV2 Danmark A/S на пазарите, на които дружеството извършва дейност (69).
-
Комисията повдигна въпроса дали помощта би могла да бъде използвана не само за покриване на разходите по преструктурирането, а и за финансиране на агресивно пазарно поведение.
VI. ОБОБЩЕНИЕ НА ГЛЕДНИТЕ ТОЧКИ НА ДАТСКИТЕ ВЛАСТИ
(74)
Следва да бъде отбелязано, че в следното обобщение на мненията на Дания и трети страни не са представени мнения, които се отнасят до функционирането на системата TV2 Alene card, тъй като тази част от плана за преструктуриране няма да бъде реализирана.
(75)
Датските власти твърдят, че TV2 е предприятие в затруднено положение, както е видно от доклада на PWC (70), който по-късно беше актуализиран (71). Тази гледна точка беше потвърдена също от реакцията на трети страни (72).
(76)
Съгласно доклада на PWC, изготвен малко преди уведомлението за преструктуриране, TV2 не може да се възстанови чрез собствени ресурси или чрез пазарно финансиране. Дания заявява също, че планът за преструктуриране, представен на Комисията, се базира на реалистични хипотези и сценарии, като същевременно показва, че ще бъде възстановена дългосрочната жизнеспособност на дружеството. Състоянието на рекламния пазар обаче се е влошило по отношение на базовия сценарий на плана за преструктуриране. Стойността на рекламния пазар е намаляла с 19 % през първата половина на 2009 г. и приходите от реклама на TV2 са спаднали с 24 % през 2009 г. Мерките за преструктуриране ще бъдат изпълнени възможно най-скоро, с изключение на въвеждането на потребителски такси, при което оперативните и техническите затруднения налагат отлагане до 2012 г. Освен това в по-късно писмено изложение Дания заяви, като отново се основава на прогнозните стойности на PWC, че прогнозата всъщност се е влошила след изготвянето на първоначалния план за преструктуриране и че ППЛД на TV2 през 2009 г. е била с […] млн. DKK по-ниска от разчетеното в плана за преструктуриране (73). Дания отбелязва също, че дружеството, както е доказано от извлечения от различни банки, не може да получи външно финансиране, тъй като банките поставят под съмнение бизнес модела на основния канал, настроени са критично към цикличните приходи от реклама като източник на приходи и считат за проблематична несигурността, произтичаща от неприключените съдебни дела.
(77)
Мерките за оперативно и финансово преструктуриране са анализирани като представляващи максимумът, който може да бъде осигурен, без да се компрометира качеството на излъчваните програми по обществения канал TV2. Мерките ще принудят TV2 да използва по-добре своите активи, като по този начин помощта се сведе до необходимия минимум.
(78)
След като продажбата на предавателната мрежа се оказа по-успешна от очакваното, по-късно правителството увери, че всички мерки за помощ могат да бъдат отменени и да не се изпълняват, след като Комисията одобри плана за преструктуриране и решението по неприключеното дело за държавна помощ от 19 май 2004 г. не изисква по-високи суми на изплащане (74).
(79)
Потребителските такси, които не представляват държавна помощ, осигуряват по-стабилен приход от дейността и ще представляват гаранция за банките по отношение на бизнес модела на TV2. Предполага се, че в резултат на преструктурирането маржът на ППЛД на дружеството като цяло би бил между […] и […] %, което би позволило на дружеството да се справи със свои собствени средства.
(80)
Въпреки че не е възможно да се предвидят промените в ценообразуването и структурата на пакетите на разпространителите, въвеждането на потребителски такси за TV2 не трябва да води до непряко финансиране от или намаление на капацитета за конкурентите на TV2. Това ново финансиране се счита за промяна в базовите условия за дългосрочно финансиране на TV2, която ще осигури на TV2 равнопоставеност с частните ѝ конкуренти (75).
(81)
На последно място датските власти заявяват, че предложената компенсаторна мярка за отлагане на пускането на нови телевизионни канали (понастоящем също радиоканали) представлява реална жертва за TV2 Danmark A/S поради неговата стратегия за диверсификация с цел запазване на цялостен пазарен дял, загубата на приходи и предимството на първия, което ще даде на своите конкуренти, които понастоящем пускат нови канали и ще продължат да правят това. По-късно Дания реши, че мярката следва да бъде прекратена, когато всички мерки за помощ са били отменени, т.е. считано от датата на настоящото решение.
(82)
По отношение на идеята, предложена в решението за откриване на процедурата - за изменяне на способността на TV2 да излъчва първокласно съдържание - Дания посочва, че задължението за предоставяне на обществена услуга на TV2 обхваща спорта, включително важните спортни събития, и помощта за филмови продукции. В допълнение Дания твърди, че стандартните договори пречат на TV2 да прехвърля права на трети страни, което фактически забранява провеждането на търгове.
(83)
Дания счита, че процесът на преструктуриране отговаря на разпоредбите на член 107, параграф 3, буква в) на ДФЕС. При все това Дания признава, че съгласно прогнозните стойности на PWC за приходите основният канал ще продължи да работи на загуба след края на периода на преструктуриране (76). Дания посочва, че TV2 е задължено да изпълнява мисия за обществена услуга, която не може да прекрати. Това специално положение на TV2, което се дължи на неговата мисия за обществена услуга, следва да бъде взето предвид при оценката на случая в съответствие с насоките за оздравяване и преструктуриране или член 106, параграф 2 от ДФЕС. Би било безсмислено от търговска гледна точка да се закрие общественият канал, тъй като той осигурява важни полезни взаимодействия между основните и нишовите канали.
VII. ОБОБЩЕНИЕ НА ГЛЕДНИТЕ ТОЧКИ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ ТРЕТИ СТРАНИ
(84)
В своите мнения TV2 се позовава най-общо първо на това, което счита за ключови аспекти при оценката на плана за преструктуриране.
(85)
TV2 заявява, че главната му дейност се основава на мащабни и скъпи задължения за обществена услуга, които регулират основния канал на предприятието. TV2 посочва, че тази дейност понастоящем представлява повече от […] % от разходите на главния канал.
(86)
TV2 се позовава на политическото решение, довело до настоящата ситуация. Датското правителство и страните, които подкрепиха текущото споразумение за медийна политика, се договориха, че съгласно плана за преструктуриране няма да бъде повторно въведена обществена компенсация на разходите, които TV2 прави при изпълнението на своите задължения за обществена услуга. От друга страна беше решено да се въведе устойчив пазарен бизнес модел за TV2, който би гарантирал, че предприятието може да се конкурира на съответните пазари въпреки своите задължения за обществена услуга - решение, което беше приветствано от TV2. TV2 твърди, че най-важният елемент в този контекст е отмяната на предишната забрана върху налагането на потребителски такси за основния обществен канал, което влиза в сила на 1 януари 2012 г. TV2 заявява, че помощта не включва оперативни или търговски преимущества, а единствено гарантира, че TV2 ще може да използва възможностите за финансиране, достъпни за неговите конкуренти. TV2 твърди, че неговият основен канал не може да бъде разглеждан изолирано, тъй като и основният канал, и нишовите канали допринасят за финансовия резултат на групата. TV2 няма право при никакви обстоятелства да не изпълнява своята мисия за обществена услуга, което следва да бъде взето предвид, когато се прилагат насоките или член 106, параграф 2 от ДФЕС.
(87)
TV2 отбелязва, че въпреки факта, че доминира на датския пазар на телевизионната реклама, конкуренцията на този пазар е силна и се характеризира с присъствието на финансово стабилни мултинационални групи. TV2 заявява също, че неговите основни конкуренти не са възпрепятствани от навлизане на пазара, тъй като са пуснали редица нови канали на датския телевизионен пазар (например SBS 6 (Pro 7), TV3 Puls (MTG) и Canal 9 (Bonnier).
(88)
Освен това във връзка с конкурентното положение на датския телевизионен пазар, TV2 заявява, че е претърпяло значителен спад както на пазарния дял, така и на дела на зрителската аудитория (77), което […], inter alia, се дължи на изключването на аналоговия сигнал през ноември 2009 г. TV2 твърди също, че забраната върху пускането на нови телевизионни канали до 2012 г. допълнително ще намали конкурентоспособността на TV2 и по този начин ще отслаби предприятието.
(89)
Що се отнася до пазара на платени телевизионни канали TV2 посочва, че групата няма господстващо положение на този пазар, като отбелязва също, че единственият голям търговски датски телевизионен канал, който не действа на пазара, е общественият канал на TV2. В допълнение към това TV2 изчислява, че нишовите канали понастоящем имат приблизителен дял от […] % от пазара на платени телевизионни канали, и очаква общият пазарен дял на станцията да се повиши до около […]-[…] %, след като TV2 започне да налага потребителски такси за основния обществен канал през 2012 г.
(90)
TV2 посочва, че не е могло да получи заеми от банки и че не е било лесно дори да ипотекира своето имущество в Kvaegtorvet. TV2 посочва, че несигурността, която произтича, inter alia, от неприключените дела за държавна помощ, е възпряла банките да предоставят необходимото финансиране. TV2 счита, че продължителността на плана за преструктуриране е подходяща и посочва, че всяко подобрение на неговото финансово положение ще засегне единствено усвояването на кредита, а не неговия бизнес модел, което следва да гарантира доходността на TV2 в средносрочен и в дългосрочен план.
(91)
TV2 твърди, че въвеждането на такси за крайни потребители за основния обществен канал не включва държавна помощ, а само осигурява на канала същите възможности, като тези на неговите конкуренти, да използва най-конвенционалните пазарни средства, за да действа на пазара, а именно да таксува потребителите, които са избрали да ползват неговите услуги. Нарушаването на конкуренцията би могло да бъде поправено чрез прилагане на член 101 или член 102 от ДФЕС. Според TV2 таксата за крайния потребител, наред с останалите елементи на плана за преструктуриране, не води до нарушаване на конкуренцията на съответните пазари. В това отношениe TV2 твърди, че планът ще гарантира, че групата TV2, по-конкретно основният обществен канал, ще разполага с необходимата ликвидност до въвеждането на такси за крайни потребители. TV2 заявява също, че повторното алтернативно въвеждане на непазарно финансиране като компенсация за обществена услуга не трябва да се предпочита пред въвеждането на такси за крайни потребители, като се има предвид законодателството за държавната помощ.
(92)
TV2 подчертава, че забраната да пусне нови канали представлява реална жертва. То посочва, че с преминаването към цифрова телевизия и продажбата на неговата мрежа то губи преимуществото, което е имало до този момент като съсобственик на мрежата. В отговор на въпроса от решението за откриване на процедурата дали продажбата на определени програми на трети страни или ограниченията върху телевизионното излъчване (например на спортни програми) следва да бъдат взети предвид, TV2 отговори, че стандартните договори възпрепятстват TV2 от прехвърляне на права на трети страни. Датските художествени и спортни програми са част от програмите на TV2, представляващи обществена услуга.
(93)
SBS не вижда причина поредицата от вероятно лоши управленски решения да доведе до промяна в модела на финансиране със значителен нарушаващ ефект върху конкуренцията. SBS констатира, че като се изключат лошите инвестиционни решения, TV2 е постигнало положителни резултати през периода 2004-2008 г. и има господстващо положение на пазара на телевизионната реклама. То счита също, че планът за преструктуриране далеч надхвърля необходимото. Нетната настояща стойност на правото да се изискват такси за крайни потребители е много по-голяма от разчетения оптимален собствен капитал, както е отбелязано в решението за рекапитализация. SBS посочва също, че помощта, отпусната на регионалните канали под формата на лицензни такси в размер на около 400 млн. DKK на година, следва да бъде включена в оценката на въздействието на плана за преструктуриране.
(94)
SBS заявява, че нито TV2, нито някое от неговите дъщерни дружества отговарят на условията за помощ съгласно насоките за преструктуриране. В това отношение SBS посочва, че в своя първи шестмесечен отчет за 2009 г. TV2 Denmark е имало нетен собствен капитал в размер на 644,9 млн. DKK и че дружеството не отговаря на критериите за процедура по несъстоятелност. Всяка загуба, произтичаща от задължението за обществена услуга, следва да бъде анализирана в съответствие с член 106, параграф 2 от ДФЕС, което не е приложено от датското правителство.
(95)
SBS твърди, че трябва да се направи правилна оценка на разпределението на разходите между различните части на групата TV2, особено като се има предвид, че разходите на нишовите канали са много ниски в сравнение с тези на конкурентите. Основният канал е считан за самостоятелна функция, която би могла да стане печеливша при подходящи стандарти за ценообразуване.
(96)
SBS твърди, че групата TV2 е била печеливша през периода 2004-2008 г., ако не се вземат предвид преустановените вече губещи дейности, като TV2 Radio, и последиците от решението на Комисията за възстановяване. Във всеки случай TV2 можеше да е печелившо, например чрез намаляване на разходите.
(97)
Освен това SBS оспорва пазарния анализ, представен от Дания. По-специално SBS изразява несъгласие с прогнозите за рекламния пазар, чиито стойности то очаква да нарастват от 2010 г. (78).
(98)
SBS заявява, че планът за преструктуриране, ако бъде одобрен изобщо, следва да бъде ограничен до срока, който ще бъде необходим, за да бъдат продадени активи с цел решаване на проблемите с ликвидността.
(99)
SBS заявява, че въвеждането на такси за крайни потребители ще има на практика същия ефект като увеличението на лицензните такси и следва да се счита за държавна помощ в съответствие с Дело C-206/06 Essent Netwerk Noord BV. Съществуват съществени разлики с Дело C-345/02 (Pearle), защото мярката е въведена по самостоятелната инициатива на Дания и TV2 и защото потребителските такси не са предназначени за конкретни цели, избрани от зрителите.
(100)
SBS подчертава значението на анализа на таксите за крайни потребители в рамките на помощта за преструктуриране. Евентуално споразумение за въвеждане на такси за крайни потребители вероятно ще засегне пазарното поведение на TV2 и поведението на съответни трети страни като банки, считано по-рано от датата на одобрението на плана за преструктуриране, отколкото от датата на въвеждането на такси за крайни потребители. То критикува също факта, че не съществува горна граница за размера на таксите за крайни потребители, които TV2 може да налага, нито условията за тяхното използване. Таксите за крайни потребители могат също да се използват за финансиране на търговски дейности.
(101)
SBS заявява също, че въвеждането на такси за крайни потребители не отговаря на понятието „обществена услуга“. Това означава, че помощта за преструктуриране като такава не може да бъде обоснована съгласно член 106, параграф 2 от ДФЕС, освен ако не бъдат изоставени плановете за въвеждане на потребителските такси. SBS заявява също, че са явни антиконкурентните последици от потребителските такси и по-специално, че те могат да принудят някои оператори да напуснат пазара, както и че ще позволят на TV2 да инвестира дори още по-агресивно в ново съдържание. Това би било неблагоприятно, тъй като TV2 се отличава с господстващо положение на рекламния пазар.
(102)
SBS заявява, че съществува необходимост от достатъчно строги компенсаторни мерки. Ето защо то предлага първо да не бъде разрешено на TV2 да въведе потребителски такси. Второ, следва да бъдат организирани публични търгове, за да се гарантира по-правилно ценообразуване при вътрешно прехвърляне, когато TV2 продава програми на свои дъщерни дружества. Трето, регионалните канали TV2 могат да бъдат прехвърлени на Danmarks Radio, тъй като регионалните канали получават значителна държавна помощ и тъй като домакинствата, които плащат лицензна такса и получават платени телевизионни канали, биха плащали повторно за регионалните канали на TV2. Четвърто, от TV2 следва да се изиска не само да не пуска нови търговски канали, но също да продаде поне някои от съществуващите канали. На последно място TV2 следва да бъде задължено да позволи в своята мрежа реклама от конкурентни оператори.
(103)
SBS предлага също да бъдат взети редица предпазни мерки, за да се гарантира, че TV2 няма да използва помощта и/или потребителските такси, за да нарушава конкуренцията. Първо, на Дания не трябва да бъде разрешено да прилага дискриминационни потребителски такси. Второ, на TV2 не трябва да бъде разрешено да обвързва основния канал с другите канали на пазара за разпространение и следва да бъде задължено да предлага TV2 като самостоятелен канал. Трето, на TV2 следва да бъде забранено да използва помощта или потребителските такси за друга дейност освен за основния канал, както и да прави дъмпинг на цените на рекламния пазар. Четвърто, TV2 следва да бъде задължено да поеме задължение да не използва лишени от прозрачност отстъпки.
(104)
Viasat настоява, че TV2 не е предприятие в затруднено положение, като посочва по-специално печалбата през 2008 г. То заявява, че TV2 ще бъде печелившо в бъдеще, като се позовава, inter alia, на печалбата на TV2 за първата половина на 2009 г. (която прогнозира печалба от 249 млн. DKK преди данъчното облагане). Предвид по-късната информация, че TV2 в действителност е реализирало загуба през 2009 г., Viasat счита, че тази малка загуба следва да се свърже с цялостен спад на рекламния пазар в размер на 18,7 % в сравнение с 2008 г. То посочва, че TV2 е успяло понастоящем да коригира разходите си спрямо текущата търговска и финансова среда. Що се отнася до загубите през 2007 г., Viasat посочва, че те се дължат основно на TV2 Radio, което впоследствие беше продадено. TV2 действително е регистрирало спад в оборота през 2008 г., но това са направили повечето предприятия, и TV2 все пак е успяло да увеличи своята печалба преди данъчното облагане.
(105)
Viasat заявява, че няма данни за необходимост от краткосрочни парични потоци. Напротив, TV2 неотдавна е изразходило значителна сума за купуване на нови филми, като също е увеличило своите разходи, което според Viasat се дължи на увеличение на броя на неговите програми, увеличение на разходите в областта на общите художествени предавания и на свръхинвестиции в скъпи датски художествени продукции (79).
(106)
Viasat подчертава по-подробно, че въпреки голяма част от лихвоносния дълг на TV2 да е все още краткосрочен, това не представлява проблем, при положение, че TV2 може да го рефинансира. Финансовите разходи на TV2 са намалели през 2009 г. от 49,2 млн. DKK на 19 млн. DKK. TV2 е изразходвало също значителен обем средства за купуване на ново съдържание. Освен това отрицателният паричен поток през периода 2006-2008 г. се е дължал основно на необичайно големите инвестиции, а не на разходи, свързани с оперативни дейности на TV2. Следователно отрицателният паричен поток е можел да бъде елиминиран чрез отлагане или намаляване на инвестициите. По същия начин причината за увеличаване на дълга на TV2 е в това, че TV2 е направило значителни инвестиции през периода 2006-2008 г.
(107)
Viasat посочва също, че тежестта на лихвата изглежда е намаляла от 2008 г. насам. Viasat поставя под съмнение също дали TV2 има проблеми при получаването на заеми, тъй като изглежда, че TV2 е опитало да получи заеми единствено от Danske Bank. Също така това се случва в момент, в който получаването на заем е било по-трудно от сега.
(108)
По отношение на външните фактори Viasat се съгласява с допускането за ръст на БВП от 1,02 % на година, посочено в решението за откриване на процедурата. Viasat отбелязва по-специално, че прогнозите, свързани с растежа на рекламния пазар, направени от PWC, на които разчита датското правителство, са значително по-консервативни от тези на другите, особено от прогнозите, направени от предприятия, които са активни на пазара. В своите мнения относно решението за откриване на процедурата Viasat представя своя собствена прогноза за групата TV2 за периода 2009-2019 г. (доклад Audon Partners), което показва, че TV2 няма да бъде принудено да напусне този бизнес в краткосрочен или средносрочен план.
(109)
По отношение на рентабилността на обществения канал Viasat подчертава, че в групата TV2 са налице такива взаимодействия, че е невъзможно да се разгледа рентабилността на всяка една дейност поотделно. Следователно основният канал не следва да бъде оценяван самостоятелно. Независимо от това, ценообразуването при прехвърляне между TV2 и нишовите канали е неправилно, тъй като цената е значително по-ниска от разходите. Viasat предоставя разчети за рентабилността, в които разходите са поделени спрямо оборота на каналите. Освен това Viasat заявява, че в сравнение с резултатите на подобни медийни дружества, финансовите резултати на нишовите канали сочат убедително, че отчитането по видове дейност в група TV2 следва да не бъде взето предвид. Накрая Viasat отбелязва, че TV2 би могло да продаде на търг правото за препредаване на своите най-атрактивни програми, с изключение на програмите за спортни мероприятия, напр. драматичните, художествените и документалните програми, за да увеличи печалбите за основния канал. Освен това Viasat изразява опасения, че помощта може да бъде използвана за агресивно пазарно поведение и заявява, че в миналото TV2 е инвестирало в придобивания на серии от драматични сериали чрез подбиване на цените на конкурентите, повишило е цените за новини на TV2 и е предоставило отстъпки.
(110)
В случай че Комисията стигне до заключението, че е налице необходимост от помощ, тази помощ следва да бъде насочена към прекия проблем, т.е. по-скоро проблема с паричните потоци, отколкото проблема с дейностите. Това означава, че на TV2 не следва да бъде разрешено да стане платен телевизионен канал, тъй като би било достатъчно да му бъде предоставен кредит. Освен това въвеждането на потребителски такси ще предостави на TV2 финансови средства, с които то ще може да продължи своето неправомерно поведение на рекламния пазар и се рискува елиминирането на конкурентите от пазара. Освен това Viasat изразява съмнение за това дали схемата е в съответствие със задължението на TV2 за предоставяне на универсална обществена услуга.
(111)
Viasat изтъква главно антиконкурентното въздействие на потребителските такси, тъй като те ще изместят програмите на другите оператори към по-скъпи пакети от програми, което за тях ще доведе до загуба на приходи от абонаменти и реклама.
(112)
В допълнение Viasat твърди, че в действителност предложените компенсаторни мерки не представляват жертва, тъй като така или иначе допълнителни канали не могат да бъдат включени. Както е посочено по-горе, Viasat отбелязва, че TV2 е можело да продаде на търг правото за препредаване на неговите най-атрактивни програми (с изключение на програмите за спортни мероприятия), напр. драматичните, художествените и документалните програми, за да увеличи печалбите за основния канал.
(113)
На последно място Viasat заявява също, че е малко вероятно член 106, параграф 2 да може да бъде приложен от датското правителство.
(114)
Boxer заявява, че въвеждането на потребителските такси отчасти ще помогне за преодоляване на текущото антиконкурентно положение, в което Boxer, за разлика от всеки друг доставчик на платформа, не може да използва от търговска гледна точка факта, че излъчва TV2. Boxer предлага ценообразуването на TV2 да бъде подложено на проверка, или политическа, или от страна на органите за защита на конкуренцията.
(115)
По отношение на помощта за преструктуриране, някои страни поставят въпроса дали TV2 е предприятие в затруднено положение (ASK) и дали компенсаторните мерки в ситуация на задоволен пазар не са твърде слаби (FDA). Някои обаче заявяват, че ако дружеството е в затруднено положение, налагането на потребителски такси би могло да бъде обсъдено (DI, TDC). Някои страни считат, че периодът на преструктуриране е твърде дълъг (Discovery). Други заявяват, че ако преди 2012 г. TV2 е икономически стабилно дружество, не следва да му бъде позволено да въведе потребителските такси.
(116)
Относно таксите за крайни потребители: Някои страни (Langkilde, MTV Networks AB, FDA, Discovery, Stofa) изтъкват, че потребителските такси ще доведат до изместване на малките канали от съществуващите платени телевизионни пакети или до задължаване на клиентите да плащат по-високи цени.
(117)
Някои страни считат, че такса за краен потребител в размер на 25 DKK е твърде висока (FDA, TDC). Освен това FDA счита, че събирането на такива такси от крайните потребители не е съвместимо с ролята на TV2 на обществен излъчващ оператор
VIII. ОЦЕНКА СЪГЛАСНО ПРАВИЛАТА ЗА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ
1. Обхват на оценката
(118)
Както може да бъде видяно от писменото изложение на Дания, представеният план за преструктуриране не е бил оттеглен. Дания заявява, че не съществува необходимост от мерки за помощ, както и че всички мерки за помощ ще бъдат отменени веднага след като планът за преструктуриране, включващ таксите за крайните потребители, бъде одобрен и от TV2 не се изисква да извършва допълнителни плащания, произтичащи от двете разследвания, включващи TV2, които са били извършени от Комисията (80). С други думи Комисията все още не е получила безусловно потвърждение от Дания, че тези мерки вече не са част от плана за преструктуриране и следователно, че те вече не попадат в обхвата на официалното разследване на Комисията.
(119)
Единственото изключение е предложената гаранция за продажбата на предавателната мрежа, която няма да бъде предоставена, тъй като тази продажба вече е била осъществена и следователно вече не е от практическо значение за делото. Комисията вече не разглежда тази мярка като подлежаща на уведомяване.
(120)
Поради това по-долу Комисията все пак ще оцени останалите мерки, за които е постъпило уведомление (заем и временни кредити и кредити за преструктуриране), както и кредита от разрешението за помощ за оздравяване, който остава в сила.
2. Наличие на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС
(121)
Член 107, параграф 1 от ДФЕС гласи:
„Освен когато е предвидено друго в Договорите, всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар.“
(122)
За да бъде приложим член 107, параграф 1 от ДФЕС, е необходимо да съществува мярка за помощ, която може да бъде приписана на държавата, предоставя се чрез ресурси на държавата-членка, засяга търговията между държавите-членки и нарушава конкуренцията на общия пазар като предоставя селективно икономическо предимство на определени предприятия. Прилагането на тези условия спрямо въпросните мерки е разгледано по-долу.
2.1. Ресурси на държавата-членка
(123)
Подчиненият заем и временните кредити от първоначалната помощ за оздравяване и съгласно плана за преструктуриране (81) включват финансови средства, отпуснати от правителството със съгласието на Folketinget от държавния бюджет на Дания, поради което те представляват ресурси на държавата-членка.
(124)
Дания изтъква, че лихвените проценти и таксите са такива, каквито се прилагат на пазара спрямо предприятията в добро състояние. Чрез прилагане на същите условия спрямо предприятие в затруднено положение, каквото е TV2, Дания жертва ресурси на държавата-членка. Причината е, че частният кредитор би отчел финансовите затруднения на TV2 и или изобщо не би предоставил заем или кредит, или би направил това при лихви, които по-високи от лихвите за предприятия в добро състояние.
(125)
Комисията констатира, че правото, предоставено на TV2 да събира такси за крайните потребители към 2012 г. не представлява ресурси на държавата-членка по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Таксите за крайните потребители са с произход от частни лица (82) и се плащат директно от потребителите на разпространителя като възнаграждение за гледане на канала TV2. TV2 трябва да започне обикновени търговски преговори с разпространителя, за да включи своя канал в цифров пакет и да договори приемливо възнаграждение. Не съществува правна разпоредба, която принуждава разпространителя да включи основния канал на TV2 в своя пакет, тъй като съществуващото понастоящем задължение за „задължителен пренос“, предвидено в член 6 от Закона за телевизионното излъчване на Дания, ще бъде отменено с въвеждането на системата за събиране на такси от крайните потребители. Нито таксите за крайните потребители, нито техният размер подлежат на постоянен контрол от страна на правителството и на него не му се предоставя информация за тях (83). Правителството не участва в определянето на цени, което е търговско решение на TV2, нито пък събира таксите за TV2, не ги контролира и не разполага с тях по какъвто и да било начин.
(126)
Потребителските такси не могат да бъдат определени като тъждествени на лицензната такса, както е заявено от SBS. SBS твърди, че потребителските такси на практика ще имат същия ефект за домакинствата като увеличението на лицензните такси, тъй като оперативните пакети на разпространителите винаги ще включват TV2 Danmark. Този задължителен елемент, заедно с факта, че потребителските такси могат да бъдат изменени само чрез законодателно изменение (84), следва да ги определи като държавна помощ (85). Във връзка с това SBS цитира съдебната практика на съда по дело Essent Netwerks (86).
(127)
При все това, противно на съществуващото в предходен период споразумение за лицензните такси в Дания, което Комисията в действителност е счела за държавна помощ (87), крайните потребители не са задължени по закон да плащат таксите, а да плащат възнаграждение като част от договорно споразумение, което те сключват доброволно. Освен това таксите не се събират от публична институция, какъвто е бил случаят с лицензната такса, а от частния оператор Boxer и други частни разпространители на различните платформи. Държавата няма да участва в действия за правоприлагане в случаи, в които потребителите не плащат таксите; разпространителят ще трябва да заведе граждански иск, за да получи плащането.
(128)
Фактът, че на TV2 е предоставено правото за събиране на абонаментни такси чрез промяна на лиценза, предоставен от Министерството на културата, не е достатъчен, за да се установи наличието на ресурси на държавата-членка. Това не е случай на държавна намеса, който води до загуба на ресурси на държавата-членка. Във връзка с това позоваването от страна на SBS на делото Essent Netwerks не е от практическо значение. В параграф 73 от цитираното съдебно решение се установява разграничение между ситуацията по дело Essent и тази по дело Pearle (88), като се посочва, че в първото от тези дела, въпросната такса е била включена в политика, определена от властите. За да се направи разграничение между делата, в дело Essent съдът споменава въвеждането на таксата от законодателните органи, но не предвижда, че всяка държавна намеса по закон автоматично води до участие на ресурси на държавата-членка. Това става ясно от цитирането на самото съдебно решение по дело Essent, тъй като в параграф 74 от това решение се прави допълнително разграничение на делото от делото Preussen Elektra, което включва законодателен акт (и в което не е установено наличието на държавна помощ), задължаващ доставчиците на електроенергия да закупуват електроенергия, произведена в областта, в която те извършват доставки, от възобновяеми енергийни източници на минимална цена. Съдът заявява, че по дело Essent въпросните предприятия са били назначени за „управление на ресурс на държавата-членка“, противно на ситуацията по дело Preussen Elektra (89). В разглеждания случай TV2 не е призовано от държавата да управлява ресурс на държавата-членка. Промяната в лиценза привежда в действие само вече съществуващо право на допълнителен източник на доход (за законодателството вж. раздел 38а, параграф 2 от Закона за телевизионното излъчване на Дания).
(129)
Поради това Комисията констатира, че таксите за крайните потребители не представляват ресурси на държавата-членка по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
2.2. Селективно предимство
(130)
Включените ресурси на държавата-членка предоставят икономическо предимство на TV2 поради това, че едни и същи финансови инструменти при пазарни условия биха довели до по-високи стойности на заемите или по-високи такси, ако пазарните оператори са се споразумели да предоставят допълнителни средства на получателя в предвидения размер. Според доказателствата, представени от Дания, нито един оператор не е пожелал да направи това.
2.3. Нарушаване на конкуренцията и отражение върху търговията
(131)
Тези ресурси ще позволят на TV2 да продължи да оперира на пазари, на които понастоящем то осъществява дейност. Тези пазари включват пазара(ите) за продажба и закупуване на права за излъчване, пазара(ите) за платени телевизионни услуги и пазара на телевизионната реклама в Дания. На тези пазари TV2 се конкурира с излъчващи оператори, каквито са SBS или Viasat, наред с други. От това следва, че чрез поставянето на TV2 в по-благоприятно положение въпросната помощ нарушава или заплашва да наруши конкуренцията на тези пазари.
(132)
Засегнатите пазари, какъвто е пазарът на закупуване и продажба на права за излъчване и пазара на телевизионната реклама за продукти от други държави-членки, предназначени за продажба в Дания, са част от търговията между държавите-членки (90). Освен това някои конкуренти на TV2 Danmark A/S излъчват своите канали от Обединеното кралство и/или са дъщерни дружества на групи, учредени в други държави-членки, чието решение за оставане или увеличаване на техните дейности на датския пазар може да бъде повлияно от планираната помощ. Следователно въпросната държавна помощ засяга, или рискува да засегне модели на търговия между държавите-членки.
(133)
Тъй като се прилага член 107, параграф 1 от ДФЕС, е необходимо пакетът на помощта за преструктуриране да бъде оценен от гледна точка на неговата съвместимост с вътрешния пазар.
3. Задължение за отлагане
(134)
Дания е спазила задължението за отлагане, споменато в член 3 от Регламент (ЕО) № 659/1999 (91), тъй като е направила уведомление за мерките за помощ съгласно плана за преструктуриране и към настоящия момент все още не ги е привела в действие. Привеждането в действие на помощта за оздравяване е било разрешено с решение на Комисията от 4 август 2008 г.
4. Съвместимост на държавната помощ с вътрешния пазар
4.1. Правно основание
(135)
Съвместимостта на мерките ще бъде оценена съгласно член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС във връзка с Насоките. Прилагането на член 106, параграф 2 от ДФЕС по отношение на въпросните мерки във връзка с финансиране на обществената услуга радио- и телевизионно разпространение не е анализирано. Докато финансовите затруднения на TV2 се дължат главно на предоставянето на обществени канали и на липсата на бизнес модел с източници на стабилен доход, мерките за държавна помощ не се ограничават до предоставянето на обществена услуга, а са насочени към TV2 като група, т.е. включително към нейните търговски дейности. Освен това датските власти не са изложили подробна информация за това, че мерките за държавна помощ са съвместими с вътрешния пазар въз основа на член 106, параграф 2 от ДФЕС и Комисията не е получила достатъчно информация, която би ѝ дала възможност да извърши оценката съгласно член 106, параграф 2 от ДФЕС, във връзка със Съобщението относно радио- и телевизионно разпространение (92).
(136)
Насоките предвиждат възможността за предоставяне на помощ за оздравяване като временна помощ за фирми в затруднено положение в периода на очакване на изготвянето на план за преструктуриране или за предприемане на мерки срещу сериозна криза, свързана с ликвидността. Съгласно точка 26 от насоките крайният срок за прекратяване на помощта се удължава до момента, в който Комисията вземе решение относно плана. Фактът, че заемът, който представлява помощ за оздравяване и все още е действащ по отношение на TV2, е в съответствие с тази разпоредба, тъй като TV2 е представило план за преструктуриране в рамките на предвидения срок.
(137)
Помощта за преструктуриране трябва да се основава на осъществим, съгласуван и широкообхватен план за възстановяване на дългосрочната жизнеспособност на предприятието в рамките на разумен период от време. Преструктурирането обикновено включва следните елементи: преструктуриране на всички аспекти на функционирането на дружеството, реорганизация и рационализация на дейностите на предприятието, включително преустановяване на водещи до загуба дейности, и финансово преструктуриране. Въпреки това ако за дейностите по преструктуриране се ползва държавна помощ, те не могат да бъдат ограничени до финансова помощ за компенсиране на предишни загуби без отстраняване на причините за тези загуби. Освен това преструктурирането трябва да бъде финансирано поне частично със собствените средства на дружеството. На последно място, трябва да бъдат приети компенсаторни мерки за намаляване до минимум на отрицателното въздействие от помощта. По-долу Комисията ще провери дали тези условия са изпълнени.
4.2. Допустимост - предприятие в затруднено положение
(138)
Съгласно точка 9 от насоките дадено предприятие е в затруднено положение, когато е неспособно, било чрез свои собствени ресурси или чрез средства, които може да получи от своите собственици/акционери, да се справи със загуби, които без външна намеса от страна на публичните власти почти сигурно могат да го изкарат извън бизнеса. В точка 11 от насоките се посочват определени критерии, съгласно които дадено предприятие се намира в затруднено положение, дори когато не е налице нито един от критериите, изброени в точка 10 от насоките. Точка 11 предвижда, че „във всеки случай дадено предприятие в затруднение може да бъде избрано за обект на помощ само когато очевидно не може да се възстанови със свои собствени ресурси или със средства, получени от своите собственици/акционери или от пазарни източници“.
(139)
Комисията стига до заключението, че към момента на уведомяването за плана за преструктуриране TV2 е представлявало такова предприятие в затруднено положение. Това може да стане ясно от данните, съдържащи се в решението на Комисията за откриване на официалната процедура по разследване, и по-специално от данните, посочени в съображения 36-42 от настоящото решение, които са били предоставени на по-късен етап през януари 2010 г. и които описват дружество със загуби, намаляващи пазарни дялове, нарастващи дългове, и по-специално, отрицателни парични потоци, дължащи се на намаляващи приходи от реклама, лоши инвестиции и увеличаващи се лихвени проценти. Докато на по-късен етап се е оказало в съответствие с прогнозите на конкурентите, че дружеството в действителност е реализирало печалба през 2008 г. (прогнозните данни в края на март 2008 г. все още са отразявали […] от […] DKK), тази печалба е била минимална и сама по себе си не променя констатацията, че дружеството не може да продължи да осъществява своята дейност без външно финансиране. Частните кредити, които са на разположение на дружеството, са били краткосрочни и е можело да бъдат оттеглени по всяко време. Дружеството е имало сериозна необходимост от ликвидни средства, на която то не е можело да отговори със собствени ресурси.
(140)
То не е можело да получи и външно финансиране. Имало е опасност от оттегляне на краткосрочните кредити. Както вече е посочено в решението за откриване на процедурата, основната финансираща банка на TV2, […], е поискала да намали през 2008 г. размера на предоставените от нея заем и кредити. В допълнение към затрудненията на TV2, които дори са включвали затруднение при ипотекиране на неговите собствени сгради в Одензе, Дания е предоставила доказателства за това, че другите банки също са отказали да предоставят на TV2 дългосрочни заеми (вж. съображение 44 et seq. от настоящото решение). Банките са насочили вниманието към потока от циклични доходи, основани на приходи от реклама, което е било счетено за неустойчив бизнес модел. Неприключените съдебни дела са се явили един допълнителен проблем. В резултат на това финансирането на TV2 е започнало все повече да бъде осигурявано чрез краткосрочни задължения и следователно е станало нестабилно. С други думи, TV2 не е било в състояние, по смисъла на точка 11 от насоките, да се възстанови от ситуацията чрез използване на финансови средства, които могат да бъдат получени от пазарни източници.
(141)
Тези констатации не са поставени под въпрос в писмените изложения на конкурентите. За по-голяма изчерпателност следва да бъде посочено, че съгласно насоките не се изисква дружеството да се намира в действителна процедура по несъстоятелност. Напротив, може да бъде предоставена помощ - при строги условия - именно за предотвратяване на тази процедура.
(142)
Що се отнася до аргументите на конкурентите, че TV2 е рентабилно дружество или би могло да стане рентабилно, горепосочените резултати за TV2 показват, че дружеството е реализирало печалба през 2008 г., но противно на приблизителната преценка на Viasat то е натрупало загуба за 2009 г. в размер на 27 млн. DKK - стойност, отклоняваща се значително от прогнозата на Viasat за печалба в размер на 249 млн. DKK. Печалбата за 2010 г. също е изчислена като много по-малка от тази, която Viasat е допуснало. Комисията не е установила никакви грешки в методиките, използвани от TV2 и неговия консултант PWC (вж. също така съображение 41 от настоящото решение).
(143)
Що се отнася до проучването на кредитния рейтинг на TV2, представено от Viasat и осъществено от Audon partners (93), според което TV2 е можело да получи кредит, реакциите на банките показват, че действителното положение е различно. Освен това анализът се основава само на данни и хипотези, които не са били проверени в TV2. Някои от данните се разминават с действителните, както може да бъде видяно от данните за 2009 и 2010 г. В самия доклад се подчертава, че това не е пълномащабен анализ (тъй като, поради обективни причини, не е бил установен никакъв контакт с TV2) и поради това използваният модел има своите ограничения (94).
(144)
Фактът, че дружеството е изтеглило много по-малка сума от кредита от тази, която е можело да изтегли, не означава, че то не може да бъде считано за предприятие в затруднено положение. Би било абсурдно да се заключи, че даден получател на помощ за оздравяване и преструктуриране следва да се обяви като неотговарящ на условията за получаване на помощта, ако мерките за намаляване на разходите и други мерки, предвидени в плана за преструктуриране, се окажат успешни на по-късен етап и помогнат на дружеството да се справи със своите проблеми, свързани с финансирането главно чрез използване на собствени ресурси. Това обаче би могло да доведе до резултат, изразяващ се в това, че на определен етап от периода на прилагане на държавната помощ тя вече не е необходима, което ще бъде обсъдено по-долу (вж. съображение 149). Във всеки случай механизмът за кредитиране винаги е бил изграждан по такъв начин, че дружеството би могло да има достъп до него единствено ако докаже необходимостта от това. Това е било направено, за да се сведе до минимум размерът на помощта, а поведението на TV2, свързано с опитите за постигане на процеса на преструктуриране чрез използване на колкото е възможно повече собствени ресурси, е в съответствие с това изискване.
(145)
Освен това следва да се подчертае, че многобройните твърдения от страна на Viasat и SBS, че слабото финансово положение на TV2 е възникнало от само себе си поради лоши управленски решения или лоши инвестиции, не са от практическо значение за определяне на неговата допустимост съгласно насоките, в които не се търси причината за финансовите проблеми на получателя на помощта, а се цели да се установи дали получателят на помощта в действителност е предприятие в затруднено положение.
(146)
В това отношение конкурентите също така са потвърдили, че проблемите на TV2 произхождат в голяма степен от обществения канал, както и че коригирането на вътрешните разходи и вътрешното ценообразуване би могло да промени това положение. При все това Комисията не счита този аргумент за приложим в ситуация, в която помощта се предоставя на групата като такава, включително за нейните търговски операции. Комисията обаче отбелязва, че TV2 разполага с отделни и одитирани отчети за дейността по обществената услуга и други дейности, както и напълно документирана и одитирана политика за ценообразуване при прехвърляне, която е относително проста, прозрачна и цели да представи точно положението, свързано с различните дейности въз основа на цените за прехвърляне при пазарни условия.
(147)
По отношение на външните фактори, Viasat е съгласно с предположението за ръст на БВП от 1,02 %. По отношение на развитието на рекламния пазар страните се съгласяват, че приходите от реклама на TV2 са намалели с 19 % през 2008 г. При все това Viasat и SBS тълкуват погрешно прогнозата на Дания относно бъдещото развитие на рекламния пазар. В противовес на тяхното разбиране, Дания не е прогнозирала, че рекламният пазар ще бележи спад с 10 % всяка година в периода 2009-2013 г., а само посочи, че тя е изчислила приблизително, че рекламният пазар ще […].
(148)
Във връзка с аргумента, че лицензните такси, наложени на регионалните станции, е трябвало да бъдат включени в оценката на финансовото положение на TV2 Комисията констатира, че лицензните такси финансират продуцирането на програми на регионалните оператори и са от практическо значение единствено във връзка с това. Във връзка с това Комисията отбелязва, че регионалните телевизионни станции са независими от TV2 и се подчиняват на своите собствени задължения за обществена услуга съгласно Закона за телевизионното излъчване на Дания, за които те получават финансиране чрез лицензни такси. Във връзка с аргумента на SBS, че зрителите ще плащат два пъти за програмата, следва да бъде подчертано, че едно от плащанията - абонаментните такси за основния канал на TV2 - е резултат от избора на клиента и е било установено, че те не включват държавна помощ. Във всеки случай по-горе е показано, че TV2, в качеството си на група, е било предприятие в затруднено положение, което е имало сериозни потребности от финансиране, тъй като не е могло да получи каквото и да било външно финансиране от банки. Това е всички потенциални ползи, произтичащи от неговото задължение за излъчване на тези програми.
(149)
Трудната ситуация, в която се е намирало TV2, обаче се е променила с продажбата на мрежата за пренос на телевизионни и радио сигнали. Използвайки постъпленията от продажбата на предавателната мрежа, TV2 е било в състояние да изплати част от своя дълг, а финансовата прогноза е станала много по-изразено положителна, както може да се види от данните, посочени в съображения 62-64 от настоящото решение. Тенденциите на рекламния пазар също са по-изразено положителни (95). TV2 е било в състояние да изплати своя държавен заем, изтеглен от заема, представляващ помощ за оздравяване. В очакване на резултата от висящите дела за държавни помощи и одобрението на плана за преструктуриране, TV2 очаква да разполага с достатъчно финансиране до януари 2012 г., когато ще бъдат въведени абонаментните такси (96).
(150)
Предвид новата ситуация Комисията не счита, че понастоящем TV2 все още може да бъде класифицирано като предприятие в затруднено положение. Поради това не е необходима мярка за помощ след одобрението на настоящото решение, а съобщените и неприведени в действие заеми и кредити, които се съдържат в плана за преструктуриране, следва да бъдат отменени. По същата причина съществуващият заем, представляващ помощ съгласно решението за помощ за оздравяване, също следва да бъде прекратен.
4.3. Възстановяване на дългосрочната жизнеспособност
(151)
Съгласно точка 34 от насоките предоставянето на помощ зависи от изпълнението на план за преструктуриране, който трябва да възстанови жизнеспособността на предприятието в рамките на разумен срок. В плана за преструктуриране се описват обстоятелства, които са довели до затрудненията на дружеството, произтичащи от новите дейности, които не са се оказали рентабилни, и от нерентабилния във все по-голяма степен обществен канал. Според Комисията тези въпроси се разглеждат адекватно в плана за преструктуриране.
(152)
Комисията отбелязва, че в плана за преструктуриране се предвиждат финансови и оперативни мерки за преструктуриране, които заедно с изменения бизнес модел ще позволят на дружеството да възстанови своята жизнеспособност. Във връзка с това Комисията отбелязва на първо място, че посоченото в плана за преструктуриране изискване за продажба на активи е довело до успешната продажба на предавателната мрежа, което е осигурило на TV2 достатъчно средства за изплащане на неговите дългове. Освен това то е възстановило помощта, изтеглена от заема, представляващ помощ за оздравяване, на 4 октомври 2010 г. Самото дружество заявява, че понастоящем то разполага с достатъчно средства, за да издържи до приемането на таксите за крайните потребители (97). Принос за постигане на дългосрочната жизнеспособност на предприятието се осъществява и от други мерки под формата на мерки за намаляване на разходите (вж. съображения 47 и 48 по-горе).
(153)
Освен това дружеството престава да извършва губещи дейности; през 2008 г. то е продало на групата SBS своята губеща радио дейност.
(154)
Очаква се дружеството да реши структурните проблеми, които пораждат неговите нужди от ликвидни средства, посредством разрешението за събиране на абонаментни такси, считано от януари 2012 г. Липсата на рентабилност на обществения канал се дължи на факта, че той разчита на един източник на доходи под формата на приход от реклама, който е цикличен и се влияе от икономическата обстановка. Това личи и от реакциите на банките, които са отказали да предоставят финансиране поради опасения във връзка с тенденциите на рекламния пазар и съмненията относно способността на TV2 да реализира приходи. Новият бизнес модел ще осигури на TV2 по-стабилна приходна основа чрез начисляване на абонаментни такси за гледането на неговия основен канал. TV2 е прогнозирало допълнителен доход от таксите за крайните потребители в размер на […] млн. DKK през 2012 г. Освен това то предвижда печалби за групата в размер на […] през 2012 г. Комисията отбелязва, че освен […], вторият източник на приходи под формата на такси за крайните потребители ще намали уязвимостта на дружеството от спадове в цикличните дейности. Комисията отбелязва, че мерките за постигане на печалби произтичат от самия план за преструктуриране, а не от външни фактори.
(155)
Първоначално съобщената продължителност на плана за преструктуриране до 31 декември 2012 г. обхваща период от почти четири години. Този период беше избран въз основа на убеждението на датското правителство, че с въвеждането на нов бизнес модел и първите практически резултати от него банките отново биха пожелали да отпуснат заем на TV2, т.е. че е избран достатъчно дълъг период за натрупване на този опит. При все това, предвид факта, че всички помощи ще бъдат отменени с приемането на настоящото решение (вж. по-горе), понастоящем датското правителство счита, че периодът на преструктуриране следва да приключи при отменяне на всички мерки за помощ.
(156)
Комисията е на друго мнение. Съгласно насоките преструктурирането следва да доведе до възстановяване на дългосрочната жизнеспособност на дружеството. Комисията счита, че периодът на преструктуриране продължава до момента, в който дружеството изпълни всички мерки за преструктуриране, и така гарантира тази дългосрочна жизнеспособност. Макар че всички мерки за държавна помощ ще бъдат прекратени незабавно с приемането на настоящото решение, възстановяването на дългосрочната жизнеспособност на TV2 няма да бъде гарантирано от този момент, докато TV2 все още не разполага с устойчив бизнес модел. Такъв бизнес модел ще бъде установен само с въвеждането на такси за крайните потребители. Въвеждането на такси за крайните потребители също така е основната мярка за преструктуриране, насочена пряко към най-сериозната причина за финансовите затруднения на TV2. Поради това Комисията заключава, че периодът на преструктуриране приключва на 31 декември 2012 г. или в момента, в който TV2 е в състояние да събира абонаментни такси от крайния потребител, в случай че това събитие настъпи преди 31 декември 2012 г. Понастоящем изглежда, че TV2 ще бъде оправомощено по закон да събира потребителски такси едва когато неговият лиценз бъде променен (макар че в действащия понастоящем Закон за телевизионното излъчване на Дания вече се предвижда възможност за TV2 да събира такси от крайните потребители, това не е разрешено в настоящия лиценз).
4.4. Избягване на ненужно нарушаване на конкуренцията
(157)
Съгласно точка 38 от насоките трябва да се предприемат компенсаторни мерки, за да се гарантира, че неблагоприятните ефекти на помощта по отношение на условията на търговия са сведени до минимум, така че търсените положителни ефекти да надхвърлят отрицателните. Тези мерки могат да включват продажба на активи или намаляване на капацитета или присъствието на пазара. Съгласно точка 40 от насоките те трябва да са пропорционални на нарушаващото въздействие на помощта и относителното значение на предприятието на неговите пазари.
(158)
По принцип ангажиментът да не се откриват нови канали (т.е. за ограничаване на присъствието на пазара) може да се счете за компенсаторна мярка, тъй като той изключва TV2 от конкурирането за нови клиенти и така се облагодетелстват неговите конкуренти. Откриването на нови търговски канали би било от полза за TV2, тъй като каналите ще се финансират от устойчив източник на приходи, основан на нециклични абонаментни такси и тъй като те ще осигурят необходимия доход за групата, като отчасти ще неутрализират ефекта от отрицателните резултати от обществения канал. Според пазарния анализ, предоставен в плана за преструктуриране, пазарът на платената телевизия се разраства (98). При все това конкурентите на TV2 твърдят, че вариантът за откриване на нови търговски канали така или иначе не е бил достъпен за TV2, тъй като пазарът е бил задоволен.
(159)
Във връзка с това Комисията отбелязва, че самите конкуренти на TV2 са пуснали канали през 2009 г. (SBS пусна 6erene, Canal Digital ще пусне спортен канал, Viasat пусна канал на 23 март 2009 г., а група TV4 пусна Canal 9 през юли 2009 г.).
(160)
Освен това Дания потвърди, че поради преструктурирането TV2 ще бъде възпрепятствано да пуска и радиоканали (99). Този ангажимент е от голямо значение поради това, че предстои провеждането на тръжна процедура за лиценза за обслужване за новата радиостанция FM 4. Първоначално Дания изрази интерес към евентуалното участие на TV2 в тази тръжна процедура, но по-късно потвърди, че такава оферта няма да бъде подадена с оглед на провежданото понастоящем проучване на плана за преструктуриране от страна на Комисията, въпреки факта, че плановете за това вече са били изготвени. С други думи, в противовес на твърденията на конкурентите, ангажиментът да не се откриват нови канали има истинско значение и представлява жертва за дружеството. Комисията счита, че този ангажимент е важен в контекста на точка 45 от насоките, съгласно която помощта не трябва да се използва за нови инвестиции, които не са необходими за възстановяване на жизнеспособността на предприятието.
(161)
Освен това Комисията счита, че предложените компенсаторни мерки са пропорционални на нарушаващото въздействие на мерките за помощ. Следва да се изтъкне, че всички тези мерки приключват на датата на приемане на настоящото решение. Във връзка с това Комисията подчертава, че нито една от представените мерки за помощ за преструктуриране не е била или няма да бъде приведена в действие. Както може да се види от съображение 150 et seq., заемът, представляващ помощ за преструктуриране, също ще бъде отменен при приемането на настоящото решение. Това означава, че дружеството няма да получи никаква държавна помощ. При все това действителните плащания по заема, представляващ помощ за преструктуриране, са били ограничени (изтеглени 223 млн. DKK от налични 1 000 млн. DKK). По-голямата част от помощта в действителност е била изтеглена като помощ за оздравяване (208 млн. DKK от 223 млн. DKK са били изтеглени до края на 2008 г., т.е. в рамките на шестмесечния период на оздравяване), а всички средства, които действително са били изтеглени по кредита, вече са възстановени на държавата. Освен това действителната изтеглена сума от кредита - 223 млн. DKK - не надвишава оборота на TV2 за 2008 г. ([…] %). В този контекст Комисията не счита, че е необходимо да изиска допълнителни компенсаторни мерки от Дания и получателя на помощта. Поради тази причина Комисията не счита, че е налице необходимост от допълнителни компенсаторни мерки, както е предложено от конкурентите.
(162)
При все това Комисията не е съгласна с предложението на Дания ангажиментът да бъде преустановен, когато всички мерки за помощ бъдат прекратени (100). На първо място самата Дания е предвидила по-дълъг период на преструктуриране, до 31 декември 2012 г. На второ място, никъде в насоките не се предвижда, че продължителността на компенсаторната мярка трябва да бъде идентична на наличието на текущи мерки за помощ. На трето място планът за преструктуриране е основан на предпоставката, че дружеството ще има достъп до външно финансиране едва когато таксите за крайните потребители бъдат въведени през 2012 г.; едва тогава ще бъде възстановена дългосрочната жизнеспособност. Самата Дания заяви, че мерките за помощ, включително заемът, представляващ помощ за оздравяване, който все още е в сила, ще бъдат необходими за запълване на недостига от ликвидни средства, докато бъде въведен по-устойчив бизнес модел за обществения канал. Следователно функцията на заема, представляващ помощ за оздравяване, е била да запази дружеството стабилно, докато започне прилагането на нов бизнес модел. В този контекст Комисията не счита, че ангажиментът за компенсаторната мярка може да бъде прекратен с приключването на помощта или от датата на настоящото решение. При все това Комисията счита, че е възможно задължението да не се пускат нови канали да отпадне преди крайната дата на плана за преструктуриране (31 декември 2012 г.), а именно когато бъдат въведени таксите за крайните потребители (посредством промяната на лиценза) и TV2 е в състояние да ги събира
4.5. Помощ, ограничена до минимум
(163)
Съгласно точка 43 от насоките размерът и интензитетът на помощта трябва да бъдат сведени до абсолютния минимум на разходите по преструктурирането, необходими за неговото осъществяване. Идеята на тази разпоредба е, че в края на преструктурирането дружеството не разполага с излишни ликвидни средства, които да използва за агресивно пазарно поведение. От получателите се очаква да направят значителен принос към плана за преструктуриране от техните собствени ресурси, включително чрез продажбата на активи, които не са от жизненоважно значение за оцеляването на предприятието. Приносът трябва да е действителен и не може да включва очаквани бъдещи печалби като парични потоци. Той трябва да е колкото се може по-висок, най-малко 50 % за големи предприятия. Комисията счита, че TV2 е голямо предприятие по смисъла на насоките.
(164)
Комисията не споделя мнението на датското правителство, че всички разходи като цяло, и по-специално мерките за икономии, автоматично се определят като мерки за преструктуриране. Едно дружество може да направи разходи в стремежа си да постигне икономии. Икономиите, описани от Дания в настоящия случай, сами по себе си не представляват разходи за преструктуриране. Дания е предоставила списък с „класически“ разходи за преструктуриране в размер на […] млн. DKK, които обхващат разходите по транзакции, свързани с продажбата на продавателната мрежа ([…] млн. DKK), разходите, свързани с преминаването към новия бизнес модел ([…]-[…] млн. DKK), и разходите за персонала за прекратяване на договори, съдебни разноски и разходи за консултации ([…] млн. DKK). Комисията приема тези разходи като разходи за преструктуриране.
(165)
В съответствие със съществуващата практика на Комисията разходите за преструктуриране включват всички извънредни разходи, направени с цел възстановяване на жизнеспособността на дружеството, но не и обичайните оперативни разходи, направени по време на периода на преструктуриране. При все това настоящият случай е свързан с нуждата на дружество от ликвидни средства, с които то да се справи със затрудненията по време на преходен период, докато бъде въведен нов устойчив бизнес модел. Както е посочено по-горе, TV2 е имало истинска нужда от финансиране, тъй като не е имало достъп до външно финансиране. В този специален случай, включващ само финансово преструктуриране, докато дружеството премине към по-стабилен бизнес план, Комисията може също така да счете тази нужда от финансиране за разход за преструктуриране. Именно кредитът съгласно решението за помощ за оздравяване (1 000 млн. DKK) е осигурил необходимия временен резервен запас за преодоляване на финансовия недостиг. При все това този кредит е бил само временен и достъпът до него е бил възможен само ако TV2 е било в състояние да докаже нужда от финансиране, удостоверена от външен одитор. В крайна сметка TV2 не е изтеглило голяма сума от кредита (само […] % от него). В допълнение по-голямата част от изтегления кредит ([…] млн. DKK) е била изтеглена по време на периода, обхванат от решението за помощ за оздравяване на Комисията, т.е. в рамките на шестмесечния период на оздравяване преди представянето на плана за преструктуриране.
(166)
TV2 допринесе за покриването на горепосочените разходи за преструктуриране с продажбата на активи, продажбата на предавателната мрежа срещу сумата от 640 млн. DKK и чрез външно финансиране посредством ипотекиране на своите помещения в Одензе за сумата от 80 млн. DKK. Приносът в размер на 720 млн. DKK надхвърля с много прага от 50 % за големи предприятия. Както е посочено по-горе, TV2 е използвало постъпленията от продажбата на мрежата, за да намали своя дълг. Изразходваните по този начин средства не могат да бъдат използвани за други цели. Освен това, както става ясно от изложеното по-горе, всички мерки за помощ ще бъдат прекратени от датата на настоящото решение и няма да бъдат въведени никакви нови мерки, представени в плана за преструктуриране (вж. съображение 150 от настоящото решение). Поради това няма никаква опасност да се предостави помощ над размера на средствата, необходими за самото дружество, което е в съответствие с точка 45 от насоките.
4.6. Други условия
(167)
Съгласно точка 46 от насоките Комисията може да изиска допълнителни мерки от държавата-членка с оглед да се гарантира, че помощта не нарушава конкуренцията до степен, която противоречи на общия интерес.
(168)
Комисията взема предвид аргументите, представени от Дания в рамките на официалната процедура по разследване, както и намерението, изразено от получателя на помощта в придружаващите документи, планът за преструктуриране да позволи на TV2 да се възползва от търговски възможности в съответствие със своите партньори, както и да събира абонаментни такси. Освен това Дания и TV2 подчертават, че големият понастоящем резервен запас от собствен капитал на TV2 с показатели за платежоспособност (и нетен лихвоносен дълг), които са значително по-високи (съответно по-нисък) от тези на конкурентите, са необходими само поради несигурността, свързана с неприключените дела за държавни помощи и очаквания бизнес модел. TV2 и Дания изразяват общо желание за възстановяване на капиталовата структура, така че тя да съответства на капиталовата структура на партньорите на TV2, веднага след приключване на разследванията във връзка с държавните помощи.
(169)
От своя страна Комисията не вижда никаква необходимост капиталовата структура на TV2 да се различава от тази на сходните му предприятия след постановяването на решения във връзка с бизнес модела и неприключените съдебни дела. Капиталовите структури, основани на (изкуствено) завишен собствен капитал, са благоприятни за дружеството, тъй като то ще бъде в състояние да привлече финансиране при относително ниски лихвени проценти. Също толкова важно е TV2 да възстанови своята капиталовата структура до равнище, което гарантира, че конкуренцията не се нарушава. Комисията иска TV2 да възстанови своята нормална капиталова структура посредством плащания на дивиденти към държавата вместо чрез агресивно разширяване на обхвата на баланса си чрез финансиране на дългове.
4.7. Мониторинг и годишен доклад
(170)
В съответствие с точки 49 и 50 от насоките Дания се е ангажирала да предава доклади на Комисията не по-късно от шест месеца след одобрението на помощта.
4.8. Въпроси, свързани с нарушаване на антитръстовите правила
(171)
Комисията отбелязва, че конкурентите на TV2 са подали жалба за нарушаване на антитръстовите правила във връзка с планираното въвеждане на таксите за крайните потребители. На Комисията е известно, че аспекти на помощ, които са в противоречие с конкретни разпоредби на Договора, различни от разпоредбите относно държавната помощ, може да са толкова тясно свързани с предмета на помощта, че да е невъзможно да бъдат оценени поотделно (101). Съдът подчерта, че задължението да се гарантира, че правилата за държавна помощ се прилагат съгласувано с други разпоредби на договора, е още по-необходимо в случаите, когато тези разпоредби целят и ненарушена конкуренция. При все това в практиката на Съда се признава, че процедурите по отношение на държавната помощ и нарушаване на антитръстовите правила са независими процедури, които се уреждат съгласно специфични правила. Съдът посочва, че „при приемането на решение за съвместимостта на една държавна помощ с общия пазар, Комисията не е длъжна да изчака резултата от паралелна процедура, открита по Регламент № [1], след като се убеди на базата на икономически анализ на положението и без очевидна грешка в оценката на фактите, че бенефициерът на помощта не се намира в ситуация на нарушение на членове [101 и 102 от ДФЕС]“ (102). Следователно не е задължително делото, свързано с нарушаване на антитръстовите правила, първо да приключи официално и едва тогава Комисията да вземе решение по делото за държавна помощ.
(172)
Комисията би желала да подчертае, че в настоящото дело не самата помощ (заема, представляващ помощ за оздравяване), а друг елемент от плана за преструктуриране (таксите за крайните потребители) е повод за подаване на жалбата за нарушаване на антитръстовите правила. Таксите за крайните потребители ще бъдат въведени в началото на 2012 г., т.е. след отмяната на помощта за оздравяване, чрез изменение на условията на лиценза на TV2. Следва да се вземе предвид, че по-голямата част от помощта всъщност е била изтеглена по време на периода на оздравяване и е била одобрена в решението на Комисията за помощ за оздравяване от 4 август 2008 г., както и че помощта ще бъде отменена с влизането в сила на настоящото решение.
(173)
Ако жалбата за нарушаване на антитръстовите правила или мненията на третите страни по настоящата процедура бъдат счетени и за жалба срещу това, че TV2 се превръща в платен телевизионен канал, достатъчно е да се каже, че самото въвеждане на такси за потребителите за основния канал не може да представлява нарушение на антитръстовото законодателство. Когато основният канал на TV2 стане платен телевизионен канал, това ще доведе до навлизането на този канал на пазара на платени телевизионни канали. Навлизането на основния канал на TV2 най-вероятно ще засегне само конкурентите, които са активни на този пазар, и например може да доведе до излизането на някои участници от този пазар (съответните платени телевизионни пакети) или да ги принуди да намалят цените си. Тези последици обаче са обичайни, когато на пазара навлиза жизнеспособен конкурент. Следователно самият факт, че се въвеждат такси за потребители и че това ще доведе повишена конкуренция, не е в разрез с членове 102 и 106 от ДФЕС.
(174)
Жалбоподателят и някои конкуренти в мненията на третите страни посочват, че планираното въвеждане на „TV2 Alene card“ би оказало неблагоприятни ефекти върху конкуренцията, като също така ще постави в благоприятно положение дистрибуторът Boxer. Накратко, моделът TV2 Alene означава, че клиентите биха получили безплатно TV2, ако клиентът не закупи други платени телевизионни услуги. Според жалбоподателя по този начин TV2 Alene card ще обезкуражи клиентите, които планират за закупят платени телевизионни услуги, което е в ущърб на конкурентите на TV2. Тъй като Дания е оттеглила предлаганата TV2 Alene card, доводите за това дали тя би била в нарушение на антитръстовите правила не са от значение и следователно нямат отношение към законността на плана за преструктуриране.
(175)
Що се отнася до опасенията на някои конкуренти, че помощта като такава може да се използва за агресивно пазарно поведение, Комисията подчертава, че няма признаци, че самата държавна помощ води до нарушаване на други разпоредби от ДФЕС или че автоматично ще доведе до поведение на TV2, с което се нарушава конкуренцията.
(176)
Комисията счита, че представеният план за преструктуриране е съвместим с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС във връзка с Насоките на Комисията за оздравяване и преструктуриране при следните условия.
(177)
Тъй като дружеството се намира в по-добро финансово положение след продажбата на предавателната мрежа, Комисията констатира, че не следва да се привеждат в действие други мерки за помощ от плана за преструктуриране (заем и кредит) и че кредитът в сила (разрешен с Решение № 287/08 на Комисията от 4 август 2008 г.) следва да бъде отменен незабавно, считано от датата на влизане в сила на настоящото решение. Комисията взема предвид факта, че първоначално представената гаранция за продажбата на предавателната мрежа вече не е приложима, тъй като продажбата на мрежата бе извършена без гаранцията.
(178)
Освен това Комисията взема предвид ангажимента на Дания, че компенсаторната мярка да не се пускат нови канали обхваща както телевизионни, така и радиоканали. Мярката следва да остане в сила до 31 декември 2012 г. или, ако получателят на помощта е в състояние да събира такси от крайните потребители преди тази дата, до въвеждането на таксите за крайните потребители. Въвеждането на таксите за крайните потребители се счита за момента, от който TV2 е оправомощено по закон да изисква такова възнаграждение.
(179)
Комисията взема предвид ангажимента на Дания да инструктира независим експерт да сравни капиталовата структура на TV2 и структурите на други медийни дружества и да коригира капиталовата структура, ако тя се различава значително от средните или медианните показатели на съответната група от партньори. Ако са налице основателни причини да не се коригира капиталът, правителството на Дания може да уведоми Комисията за изменение на плана за преструктуриране,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Заемът, който Дания предостави на TV2 и който беше разрешен като помощ за оздравяване от Комисията с нейното решение от 4 август 2008 г., е съвместим с вътрешния пазар при пълно спазване на плана за преструктуриране, предмет на уведомлението от 4 февруари 2009 г. и на условията, изложени в членове 2, 3 и 4.
Член 2
Заемът, представляващ помощ за оздравяване, който Дания предостави на TV2 и който беше разрешен от Комисията с нейното решение от 4 август 2008 г., се отменя, считано от датата на настоящото решение. Не се разрешава привеждането в действие на другите мерки за помощ, за които Дания уведоми Комисията на 4 февруари 2009 г.
Член 3
Компенсаторната мярка, предложена от Дания, с която на TV2 се забранява да открива нови телевизионни или радиоканали, остава в сила до крайната дата на периода на преструктуриране, съгласно уведомлението -31 декември 2012 г. При все това, ако на TV2 бъде позволено да увеличи абонаментните такси (таксите за крайните потребители) преди тази дата, задължението да не се откриват нови радио- и телевизионни канали отпада, считано от тази дата.
Член 4
Датското правителство натовари независим финансов експерт да анализира в края на 2012 г. или началото на 2013 г. капиталовата структура на TV2 и да я сравни с капиталовата структура на други сходни медийни дружества. Ако капиталовата структура на TV2 се отклонява значително от средните или медианните показатели на съответната група от сходни предприятия, правителството на Дания коригира капиталовата структура на заседанието на Общото събрание през април 2013 г., така че да поправи това отклонение.
Член 5
Дания уведомява Комисията в срок от два месеца от уведомлението на настоящото решение за мерките, предприети за неговото изпълнение.
Член 6
Адресат на настоящото решение е Кралство Дания.
Съставено в Брюксел на 20 април 2011 година.
SKLEP KOMISIJE
z dne 20. aprila 2011
o državni pomoči št. C 19/09 (ex N 64/09), ki jo Danska namerava izvajati v zvezi s prestrukturiranjem TV2 Danmark A/S
(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 2614)
(Besedilo v danskem jeziku je edino verodostojno)
(Besedilo velja za EGP)
(2012/109/EU)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (1) in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,
ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,
po pozivu zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenima določbama (2), in ob upoštevanju teh pripomb,
ob upoštevanju naslednjega:
I. POSTOPEK
(1)
Komisija je 4. avgusta 2008 obvestila Dansko o svojem sklepu, da ne bo vložila ugovora zoper pomoč za reševanje, ki naj bi se odobrila TV2 Danmark A/S v obliki posojila v skupni vrednosti 1 000 milijonov DKK (v nadaljnjem besedilu: sklep o pomoči za reševanje) (3). V tem sklepu je bilo ugotovljeno, da je bila načrtovana pomoč v skladu s členom 87(3)(c) Pogodbe ES, ki je postal člen 107(3)(c) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ter zlasti s pravili, določenimi v Smernicah Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (4) (v nadaljnjem besedilu: Smernice).
(2)
Komisiji je bilo treba v skladu s sklepom o pomoči za reševanje in Smernicami zagotoviti načrt prestrukturiranja ali načrt za likvidacijo ali dokaz, da je bilo posojilo v celoti povrnjeno najpozneje v šestih mesecih po odobritvi ukrepa pomoči za reševanje, tj. najpozneje do 4. februarja 2009.
(3)
Danska je 4. februarja 2009 v skladu s členom 88(3) Pogodbe ES, ki je postal člen 108(3) PDEU, Komisijo obvestila o načrtu prestrukturiranja v zvezi s TV2 Danmark A/S.
(4)
Z dopisom z dne 2. julija 2009 je Komisija Dansko obvestila, da bo v zvezi s pomočjo začela postopek iz člena 88(2) Pogodbe ES, ki je postal člen 108(2) PDEU.
(5)
Sklep Komisije o začetku postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije (5). Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo svoje pripombe.
(6)
Komisija je od zainteresiranih strani prejela naslednje pripombe.
-
1. 10. 2009
TDC A/S in YouSee
-
1. 10. 2009
Canal Digital Danmark
-
1. 10. 2009
MTV Networks
-
2. 10. 2009
Niels Jorgen Langkilde
-
2. 10. 2009
Boxer TV
-
2. 10. 2009
Discovery Networks Nordic
-
2. 10. 2009
TV2 Danmark (upravičenka do pomoči)
-
2. 10. 2009
MTG Viasat (ki je v dopisu z dne 15. oktobra 2009 predložila nadaljnje priloge)
-
2. 10. 2009
Danish Cable Television Association
-
2. 10. 2009
SBS Broadcasting Networks Ltd in SBS TV A/S
-
7. 10. 2009
Telia Stofa A/S
(7)
Danski jih je posredovala 27. oktobra 2009. Pozna pripomba strani Telia Stofa je bila Danski posredovana 30. novembra 2009. Danski je bila dana priložnost, da se odzove, njene pripombe pa so bile prejete v dveh dopisih, ki sta obravnavala različne vidike pripomb tretjih strani: v dopisu z dne 29. januarja 2010, prejetim preko stalnega predstavništva in registriranim kot prejetim dne 23. februarja 2010, ter v dopisu z dne 29. marca 2010, registriranim kot prejetim dne 30. marca 2010, s prilogami k navedenemu dopisu, ki so bile pozneje registrirane kot prejete dne 14. aprila 2010. Danska vlada je 8. junija 2010 zagotovila nekatere nadaljnje informacije o sprejetju novega sporazuma o medijski politiki za obdobje 2011-2014.
(8)
TV2 Danmark A/S je 9. junija 2010 predložila informacijski memorandum o prodaji oddajnega omrežja TV2.
(9)
Komisija je imela 8. junija 2010 sestanek z upravičenko do pomoči, tj. družbo TV2 Danmark A/S. Komisija je v okviru nadaljnjega ukrepanja po sestanku Danski 30. junija 2010 poslala vprašanja, odgovore nanje pa je Danska predložila 9. julija 2010.
(10)
Družba Viasat je predložila nadaljnje informacije po e-pošti 26. maja 2010 ter v dopisih, ki sta bila registrirana kot prejeta 1. junija 2010 in 6. julija 2010.
(11)
Danska je 17. avgusta 2010 po dodatnih vprašanjih Komisije z dne 23. in 28. julija 2010 predložila odgovore na ta vprašanja. Komisija se je z Dansko sestala 14. septembra 2010, potem pa je Danska dne 15. oktobra 2010 predložila nadaljnje pripombe.
(12)
Družba Viasat je 22. decembra 2010 Komisiji predložila več informacij, SBS pa je to storila 7. februarja 2011.
(13)
Komisija je 14. januarja 2011 Danski poslala zahtevo po informacijah, na katero je Danska odgovorila z dopisom z dne 3. februarja 2011. Danska je zahtevala nadaljnji sestanek v dopisu z dne 28. januarja 2011. Sestanek je potekal 7. februarja 2011. Nadaljnje informacije so bile predložene 24. februarja 2011.
(14)
Na zahtevo danskih organov je nadaljnji sestanek potekal 4. marca 2011. Danska je predložila več informacij v dopisih, ki so bili registrirani kot prejeti 11., 17. in 18. marca 2011 ter 6. in 14. aprila 2011. Danska je v dopisu z dne 11. marca 2011 Komisijo obvestila, da deli načrta prestrukturiranja (del „kartica TV2 Alene“, obrazložen v nadaljevanju) ne bodo izvedeni. Danska je 17. in 18. marca ter 6. in 14. aprila 2011 zagotovila spremenjene finančne podatke, v katerih se je upoštevala ta sprememba.
(15)
Nadalje je treba upoštevati, da je družba Viasat Broadcasting UK Ltd 24. marca 2009 pri Sodišču prve stopnje Evropskih skupnosti (zdaj Splošno sodišče) vložila zahtevek za razveljavitev pomoči za reševanje (6). Poleg tega je družba Viasat Broadcasting UK Ltd 15. maja 2009 zahtevala, naj Komisija sproži postopek iz člena 108(2) PDEU za razveljavitev sklepa o pomoči za reševanje (7). Te vloge obravnavajo drug sklep in Komisiji ne onemogočajo, da bi zavzela stališče o načrtu prestrukturiranja. Vendar je bil s sklepom z dne 17. maja 2010 postopek v sodni zadevi prekinjen, dokler Komisija ne sprejme končne odločitve v zadevi o prestrukturiranju (8).
(16)
Družba MTG/Viasat je 14. decembra 2009 vložila pritožbo, da Danska z uvedbo uporabniških nadomestil za TV2 med drugim krši člena 106 in 102 PDEU.
II. UPRAVIČENKA: TV2 DANMARK A/S
(17)
TV2 Danmark A/S je bila leta 2003 ustanovljena kot družba z omejeno odgovornostjo, ki je v 100-odstotni lasti danske države. Družba je prevzela dejavnosti samostojne javne ustanove TV2, ki je bila ustanovljena leta 1986. Danmark A/S ima deleže v več različnih podjetjih, ki vključujejo podružnice, ki so v njeni 100-odstotni lasti, družbenike, skupna podjetja in manjšinske deleže. TV2 Danmark A/S (v nadaljnjem besedilu: TV2) je matična družba skupine TV2 Group in upravlja javni televizijski program TV2 (spodaj imenovan tudi „glavni program“).
(18)
Obstoječi poslovni model: v preteklosti je bil glavni program TV2 financiran iz televizijskih naročnin in prihodkov iz oglaševanja. Čeprav se regionalni programi še vedno delno financirajo na ta način, se je financiranje glavnega programa iz televizijskih naročnin končalo julija 2004, ostalo pa je samo financiranje preko prihodkov iz oglaševanja. Ti prihodki iz oglaševanja so poleg dobičkov iz komercialnih programov trenutno edini vir dohodka za glavni program. TV2 trenutno ne sme zaračunavati naročnin za svoj glavni program.
(19)
Obveznosti javnih služb: oddelek 38a(1) danskega zakona o radiodifuziji za TV2 določa obveznost javne službe in navaja, da „se javne programske dejavnosti širši javnosti zagotovijo v skladu z načeli iz oddelka 10“. Navedene splošne obveznosti so v licenci javne službe in v dopolnilu k tej licenci dopolnjene s podrobnejšimi opisi.
(20)
Komisija je sprejela (9) dejstvo, da glavni program TV2 izpolnjuje obveznost javne službe, na tej točki pa jo je podprlo tudi Splošno sodišče (10). Dejavnost javnih storitev TV2 predstavlja več kot […] (11) njenih stroškov (12).
(21)
Glavni program TV2 v skladu s točko 2.5 licence javne službe TV2 (13) ostaja v okviru obveznosti javne službe za oddajanje regionalnih programov. Regionalne postaje TV2 določajo regionalno vsebino. Osem regionalnih postaj je neodvisnih od TV2. Urejajo jih oddelek 31 in naslednji oddelki danskega zakona o oddajanju (14). Vsaka od osmih regionalnih postaj TV2 ima odbor predstavnikov, katerega sestava odraža veliko raznovrstnost vidikov regionalne kulture in skupnosti. TV2 ne sme sodelovati v odborih predstavnikov. Regionalne postaje prevzamejo obveznosti javnih služb v skladu z oddelkom 31 in naslednjimi oddelki danskega zakona o oddajanju, njihov izbor programov pa mora poudarjati regionalno pripadnost. Njihove dejavnosti se financirajo predvsem iz naročnin (15). TV2 mora prenašati te regionalne programe v „oknih“ v običajnem poteku programa (16). TV2 nima nobenega vpliva na izbran televizijski format, npr. za zagotavljanje skladnosti s splošnim izborom televizijskih programov na glavnem programu. TV2 med nacionalnimi in regionalnimi programi predvaja oglase, ki so usmerjeni na regionalni trg, ter ohranja prihodke iz oglaševanja.
(22)
Obveznost prenosa: trenutno je glavni program krit z obveznostjo prenosa v skladu z oddelkom 6 danskega zakona o radiodifuziji, v skladu s katero morajo distributerji SMATV (vključno s komercialnimi kabelskimi distributerji) v vseh svojih paketih omogočiti dostop do programov, navedenih v določbi (tj. TV2 in DR) (17).
Televizijski distributerji, ki uporabljajo satelite kot platformo za razširjanje vsebin, niso bili zavezani k temu, da glavni program TV2 vključijo v programske pakete, vendar so se odločili, da to storijo, ker je program zelo priljubljen (18).
(23)
Distribucija televizijskih vsebin na Danskem: televizijske vsebine se na Danskem distribuirajo na pet različnih načinov na podlagi alternativnih načinov sprejemanja televizijskega signala. To so kabelska distribucija (distributerja YouSee in Stofa), SMATV (lokalna kabelska distribucija), distribucija preko satelitskih krožnikov (Viasat in Canal Digital), distribucija preko širokopasovne povezave (IPTV) in prizemna distribucija. S 1. novembrom 2009 je bil analogni prizemni signal izklopljen, danski prizemni televizijski signali pa so se digitalizirali. Podjetje Boxer je bilo izbrano na javnem razpisu, da deluje kot komercialni varuh in je odgovorno za oddajanje programov na podlagi naročnin preko prizemnega omrežja. Glavni program TV2 se trenutno oddaja „brezplačno“ brez kakršnega koli zaračunavanja naročnin za ogled (19).
(24)
Dejavnosti TV2: glavna dejavnost TV2 je oddajanje in prodajanje televizijskega oglaševanja. Pridobiva in prodaja tudi avdiovizualne pravice na mednarodnih trgih (npr. Euro 2008 ali olimpijske igre), ki jih lahko oddaja sama ali jih proda naprej. TV2 je dejavna skoraj izključno na trgu televizijskih dejavnosti in drugih trgih na Danskem, ki so povezani z mediji. Glavni program TV2 je poleg Danmarks Radio (javno podjetje, ki se financira izključno iz naročnin in upravlja dva javna televizijska programa) največji televizijski program.
Glavni program TV2 na trgu televizijskega oglaševanja trenutno konkurira npr. s programoma TV3 in TV3 + Viasat. Viasat je v lasti švedske skupine Modern Times Group A/S (MTG), ki je dejavna tudi kot distributer v satelitskem segmentu. TV2 konkurira tudi za prihodek iz oglaševanja s SBS A/S, ki je v lasti nemške družbe ProSiebenSat. Plačniški televizijski programi družbe TV2, kot sta TV2 Zulu in TV2 Charlie, konkurirajo z drugimi komercialnimi programi na trgu na debelo za distribucijo pri paketih plačniške televizije.
(25)
Komercialne dejavnosti: TV2 upravlja številne komercialne programe, ki niso javna storitev, vključno s TV2 Zulu, TV2 Charlie, TV2 Film in TV2 News. Prav tako je 50-odstotna lastnica TV2 Sports. TV2 Zulu, TV2 Charlie in TV2 News se financirajo iz naročnin in oglaševanja, medtem ko se TV2 Sports financira izključno iz naročnin.
(26)
Kot priznavajo Danska (20) in TV2 Danmark A/S ter konkurent Viasat (21), je upravljanje glavnega programa ključnega pomena za pridobivanje prihodkov iz komercialnih programov.
(27)
TV2 je od leta 2001 zavezana k temu, da vodi ločene račune za svoje dejavnosti komercialnih in javnih storitev; glej Odredbo št. 740 (22). Račune nadzorujejo zunanji revizorji.
(28)
Druge dejavnosti: poleg tega je TV2 Danmark A/S lastnica več podružnic ali je del številnih skupnih podjetij, povezanih s televizijo po vsebini in v zvezi z radiom, pred tem pa je imela z DR tudi prenosno oddajno omrežje (Broadcast Service Denmark (BDS), DTT/Digi-TV, 4M in Fordelingsnet). V skladu z informacijami, ki jih je zagotovila Danska, je Broadcast Service Denmark vodilni danski ponudnik oddajnih storitev v zvezi z načrtovanjem, oblikovanjem, upravljanjem in vzdrževanjem prenosnih omrežij. Prenosno omrežje je bilo v skupni lasti Danske Radio in TV2 neposredno ali prek solastniških partnerstev (Fordelingsnet, 4M, Digi-TV). Vendar je TV2 v tem omrežju prodala svoje deleže kot del svojega prestrukturiranja.
(29)
Nacionalne protimonopolne zadeve v zvezi s TV2: Komisija upošteva, da danski organi, pristojni za konkurenco, preiskujejo ravnanje TV2 na oglaševalskem trgu. Danski svet za konkurenco je 21. decembra 2005 sprejel sklep, da je TV2 kršila člen 102 PDEU in ustrezne nacionalne zakonodajne določbe s tem, da je na oglaševalskem trgu z namenom krepitve zvestobe nudila popuste. Sodišče za pritožbe na področju konkurence (Competition Appeals Tribunal) je 1. novembra 2006 ta sklep razveljavilo, vendar je bil nato potrjen na podlagi pritožbe na sodišče višje stopnje vzhodne Danske z dne 22. junija 2009. Pritožba na slednjo sodbo je bila vložena pri vrhovnem sodišču, ki je 18. marca 2011 potrdilo sodbo sodišča višje stopnje. Zadeva je sledila predhodni zadevi z dne 29. novembra 2000, v kateri je danski svet za konkurenco ugotovil, da so bili popusti iz leta 2000 zloraba prevladujočega položaja.
III. DRUGI ODPRTI SODNI POSTOPKI, KI VKLJUČUJEJO TV2
(30)
Podpora za dejavnosti TV2 iz javnih sredstev pred njeno združitvijo in posledično dokapitalizacijo je bila predmet odločb Komisije z dne 19. maja 2004 in 2. februarja 2005 (23). Komisija je v prvi odločbi družbi TV2 odredila vračilo nezdružljive pomoči v višini 628,1 milijona DKK. Danska je upravičenki do pomoči odredila vračilo z obrestmi in od TV2 izterjala znesek v višini 1 050 milijonov DKK. Druga odločba ni sprožila nobenih ugovorov glede dokapitalizacije, ki je bila sestavljena iz kapitalske injekcije v višini 440 milijonov DKK in nadaljnje konverzije dolga v lastniški kapital v višini 394 milijonov DKK, v zvezi z njeno združljivostjo s skupnim trgom.
(31)
Splošno sodišče je 22. oktobra 2008 razveljavilo odločbo Komisije o vračilu (24). Splošno sodišče je 24. septembra 2009 (25) izdalo sklep v zvezi z odločbo o dokapitalizaciji, v katerem je razglasilo, da ni bilo potrebe po izdaji odločbe, ker je odločba o dokapitalizaciji - ki je temeljila na odločbi o vračilu - temeljila na premisah, ki niso več obstajale, in sta ji bila zato odvzeta kakršen koli smisel in pomen. Sodišče je menilo, da obe odločbi predstavljata dva vidika istega pravnega vprašanja.
(32)
Preiskava, ki jo je izvedla Komisija v zvezi z navedeno zadevo, je potekala vzporedno s tem postopkom, sklep Komisije v navedeni zadevi pa bo sprejet hkrati s tem sklepom.
IV. NAČRT PRESTRUKTURIRANJA
1. Ozadje prvotnega načrta prestrukturiranja
(33)
Kot je navedeno v sklepu Komisije o odobritvi pomoči za reševanje v višini 1 000 milijonov DKK leta 2008, se je TV2 Danmark soočala z resnimi likvidnostnimi težavami zaradi velikih naložb, zlasti pri upravljanju radia, prihodkov iz oglaševanja, ki so bili nižji od pričakovanih, in večjih stroškov obresti. Teh likvidnostnih potreb ni bilo mogoče zadovoljiti z zagotavljanjem posojil zasebnih posojilodajalcev (bank). Danska je po sklepu o pomoči za reševanje priglasila načrt prestrukturiranja v roku šestih mesecev, določenem v Smernicah.
(34)
Načrt prestrukturiranja, ki je bil predložen Komisiji 4. februarja 2009, je temeljil na dogovoru med veliko večino danskih političnih strank glede dopolnila k sporazumu o medijski politiki za obdobje 2007-2010, ki je bil objavljen 9. januarja 2009.
(35)
Danska je v svojem obvestilu z dne 4. februarja 2009 priglasila različne ukrepe pomoči za prestrukturiranje, ker so po njenem mnenju še vedno obstajale težave kratkoročne likvidnosti in velike zadolženosti, ki so bile opredeljene v sklepu Komisije o pomoči za reševanje. Te težave so bile razlog za opredelitev TV2 Danmark A/S kot podjetja v težavah v smislu Smernic (26), od katere se Komisija v sklepu o začetku postopka ne bi smela oddaljiti in ki po mnenju Danske velja tudi potem, ko je TV2 prejela pomoč za reševanje. To se lahko dokaže s podatki, navedenimi v sklepu Komisije o uvedbi formalnega postopka preiskave (27).
(36)
Danska je pozneje v postopku in zlasti kot odziv na pripombe tretjih strani zagotovila drugo posodobljeno študijo podjetja PWC o finančnem položaju TV2. Posodobljeni podatki so povzeti v spodnji preglednici (28).
Razvoj ključnih številk TV2 Danmark A/S
(v milijonih DKK)
2006
2007
2008
2009
Dobiček pred obdavčitvijo
142
- 213
18
-28
Promet
1 980
2 251
2 206
2 029
Neto denarni tok
79
- 550
-73
-60
Neto dolg z obrestmi
232
564
622
659
Neto stroški obresti
10
19
41
31
Neto vrednost sredstev
815
598
616
601
Danska meni, da so težave TV2 med drugim posledica vedno bolj nedonosnega javnega televizijskega programa (29) brez trajnostnega poslovnega modela in nekaj izgubami zaradi neuspešnih naložb.
(37)
Izgube: TV2 Danmark A/S je leta 2007 zaradi prihodkov iz oglaševanja, ki so bili nižji od predvidenih, skupaj z več slabimi naložbami (predvsem TV2 Radio) realizirala znatno izgubo (214 milijonov DKK, -36-odstotna donosnost lastniškega kapitala). Poleg tega je bila konec marca 2008 napoved finančnih rezultatov za leto 2008 ponovno ocenjena na izgubo pred obdavčitvijo v višini […] milijonov DKK, kljub temu, da je napoved v veliki meri upoštevala razvoj na oglaševalskem trgu. Podjetje je imelo izgube tudi leta 2009.
(38)
Promet/tržni delež: tržni delež glavnega programa TV2 se je v letih pred pomočjo za reševanje zmanjšal in se še naprej zmanjšuje. Odprava pretekle poslovne prednosti TV2 z izklopom analogne prizemne televizije in uvedbo DTT (digitalne prizemne televizije) je od novembra 2009 omogočala enakomernejšo porazdelitev priložnosti. Pričakuje se, da bo odprava obveznosti prenosa (glej uvodno izjavo 52) privedla do nadaljnjih izgub tržnega deleža. „Komercialni“ tržni delež glavnega programa TV2 (starostna skupina 21-50 let, ki je iz komercialnega vidika najpomembnejša skupina gledalcev) se je v obdobju 2003-2009 že zmanjšal za 19 %, tj. s 56,2 % na 45,6 % (30). Pričakuje se, da bo komercialni tržni delež TV2 leta 2013 znašal […] % (31).
(39)
Povečevanje zadolževanja/denarni tok/stroški obresti: kot je razvidno iz preglednice, se je neto dolg TV2 Danmark A/S z obrestmi enakomerno povečeval z 232 milijonov DKK leta 2006 na 622 milijonov DKK leta 2008 (neto dolg z obrestmi je leta 2010 pred prodajo omrežja in vračilom večine dolga znašal […] milijonov DKK). Preglednica nadalje prikazuje, da so bili v obdobju od 31. decembra 2006 do 31. decembra 2009 za TV2 Danmark A/S značilni negativni denarni tokovi, vedno večje zadolževanje in stroški obresti ter nižanje vrednosti čistega premoženja.
(40)
Analiza najslabšega/najboljšega primera: prvotni načrt prestrukturiranja vsebuje osnovni, najslabši in najboljši scenarij z izračuni občutljivosti. Temelji na tržnih napovedih, pripravljenih zunaj družbe (podjetje PriceWaterhouseCoopers). Scenariji napovedujejo rast realnega BDP, iz tega pa izpeljujejo predvideno rast (ali upad) na trgu televizijskega oglaševanja, ki skupaj z napovedmi tržnega deleža zagotavlja napovedi prihodka TV2 iz oglaševanja. V osnovnem primeru obstaja majhno povečanje BDP ([…] % za leti 2009 in 2010, […] % za leto 2011 in […] % za leto 2012). Napovedano je bilo, da bo trg televizijskega oglaševanja med letoma 2009 in 2012 […] z […] milijonov DKK na […] milijonov DKK v tem obdobju ([…] %). Najslabši scenarij je predvidel manj pozitivno rast realnega BDP (ničelna rast leta 2009 in 2010 ter […] in […]-odstotno povečanje leta 2011 in leta 2012) ter […] prihodka iz oglaševanja z […] milijonov DKK leta 2009 na […] milijonov DKK leta 2012 ([…] %). Najboljši scenarij je predvidel nekoliko večjo rast BDP kot osnovni scenarij in s tem rahlo povečanje na trgu televizijskega oglaševanja z […] milijonov DKK leta 2009 na […] milijonov DKK leta 2012 ([…] %). Napovedano je bilo, da se bodo prihodki TV2 iz oglaševanja skupaj z napovedano izgubo tržnega deleža […] za […] %, […] % in […] % v osnovnem, najslabšem in najboljšem scenariju v obdobju 2009-2012, kar je enako […], […] in […]-odstotnemu […].
(41)
Prihodki TV2 iz oglaševanja so se v obdobju 1999-2009 v (geometričnem) povprečju povečevali z 1,9-odstotno stopnjo z 12-odstotnim standardnim odmikom (32). Zato se glede na občutljivost poslovnega kroga prihodkov TV2 iz oglaševanja in splošna gospodarska predvidevanja v času ocene napovedi podjetja PWC za obdobje 2009-2012 ne morejo zavrniti kot pretirane.
(42)
Poročilo podjetja PWC je bilo posodobljeno septembra 2009, da bi upoštevalo novejša pričakovanja v zvezi s prihodki iz oglaševanja, in je predvidelo scenarij, slabši od pričakovanega v osnovnem scenariju (33). Trg televizijskega oglaševanja je leta 2009 v primerjavi z letom 2008 upadel za 18,7 % (34). Prihodki TV2 iz oglaševanja so se leta 2008 zmanjšali za 4 % (z 1 667 milijonov DKK na 1 597 milijonov DKK) in za nadaljnjih 24 % leta 2009 (z 1 597 milijonov DKK na 1 220 milijonov DKK) (35).
(43)
Danska navaja, da so težave TV2 posledica dolga, ki so ga povzročile velike naložbe v predhodnih letih, negotovosti glede izida nerešene zadeve v zvezi z državno pomočjo, ki se nanaša na TV2, ter nenazadnje poslovnega modela javnega televizijskega programa, ki temelji samo na prihodku iz oglaševanja. Zlasti radijske dejavnosti so od začetka poslovanja leta 2007 povzročale velike izgube. Aprila 2008 je bila sprejeta odločitev, da se radijske dejavnosti prenehajo izvajati.
(44)
Pomanjkanje zunanjega financiranja s strani bank: v načrtu prestrukturiranja so upoštevani dvomi bankirjev TV2 glede trenutnega poslovnega modela glavnega programa in glede možnih izidov tekočih pravnih zadev v zvezi s preteklo pomočjo za TV2. Načrt prestrukturiranja z nadaljnjim zmanjševanjem trenutnih posojil ali kreditnih sredstev omejuje izpostavljenost bank tveganjem v družbi. Danska je predložila dokaze, da je glavna banka družbe, tj. […], 22. aprila 2009 po objavi računovodskih evidenc družbe zaprosila za zmanjšanje njenih posojil in kreditnih sredstev v zvezi z družbo (36).
(45)
TV2 je imela težave pri pridobivanju hipoteke za svoje prostore v Odenseju in je poročala, da se ni zmanjšala samo vrednost stavb, ampak tudi morebitna hipoteka (37). Na koncu je TV2 od banke Nordea bank pridobila posojilo v vrednosti 80 milijonov DKK, ki je bilo nižje od pričakovanega. Danska je pozneje zagotovila posodobljene informacije v zvezi z nezainteresiranostjo bank, da bi zagotovile komercialna posojila. Iz teh informacij je razvidno, da nobena od kontaktiranih bank ([…], […],[…] in […]) družbe TV2 ni obravnavala kot kreditno sposobne. Razlog za to so bila pričakovanja v zvezi z razvojem na oglaševalskem trgu, ki je edini vir dohodka TV2. Izraženi so bili pomisleki glede sposobnosti pridobivanja zaslužka, nerešene pravne zadeve pa so se obravnavale kot nadaljnji dejavnik tveganja (38).
2. Opis prvotno priglašenega načrta prestrukturiranja in njegove spremembe
(46)
Načrt prestrukturiranja, kot je bil priglašen za TV2, se izvaja med 4. februarjem 2009 in 31. decembrom 2012. Njegov cilj je obravnavanje poslovnih slabosti TV2, predvsem neravnovesja kratkoročnega dolga v bilanci stanja in poslovnega modela za javni televizijski program, ki velja za netrajnostnega zaradi zanašanja na financiranje iz prihodkov iz oglaševanja, ki so odvisni od razmer na trgu. Načrt je imel naslednjih pet glavnih sestavnih delov: i) finančno prestrukturiranje, ki vpliva na bilanco stanja; ii) operativno prestrukturiranje; iii) novo financiranje javnega televizijskega kanala TV2 z uvedbo novega poslovnega modela; iv) ukrepe pomoči; ter v) izravnalne ukrepi.
(47)
Ukrepi za finančno prestrukturiranje so morali biti sestavljeni predvsem iz naslednjih štirih elementov: prodaje 50-odstotne lastniške udeležbe v oddajnem prenosnem omrežju BSD (39), pridobitve hipoteke za poslovne prostore v Odenseju (Kvaegtorvet), kar naj bi ustvarilo […] milijonov DKK, odložitve in zmanjšanja načrtovanih kapitalskih naložb ter odprodaje manjšinskih deležev nekaterih podjetij, dejavnih na sosednjih področjih medijev, […], Momondo, […] in […]. Pričakovalo se je, da bodo ti ukrepi prinesli iztržek v višini […] milijonov DKK, katerega del naj bi se porabil za zmanjšanje kratkoročnega zadolževanja.
(48)
Ukrepi za operativno prestrukturiranje so razširjeni na varčevalne ukrepe v vrednosti 280 milijonov DKK, ki so se začeli izvajati že leta 2008, ter vključujejo zaprtje podjetja East Production in njegovo vključitev v TV2, odpravo ali zmanjšanje deleža TV2 v […] ter nadaljnje prihranke stroškov v višini 40 milijonov DKK. Poleg tega je TV2 po priglasitvi uspelo uvesti nadaljnje varčevalne ukrepe v načrt, sprejet 30. marca 2009, ki vključuje znižanja kapitalskih naložb za leto 2009 v višini 30 milijonov DKK kot tudi nadaljnja znižanja stroškov v višini 97 milijonov DKK (40).
(49)
Namen novega finančnega ukrepa (nadomestilo za končne uporabnike) (41) je razširiti vire stabilnega prihodka za javni televizijski program TV2. V zvezi s tem je bila 9. januarja 2009 med glavnimi političnimi strankami sprejeta odločitev glede spremembe sporazuma o medijski politiki za obdobje 2007-2010.
(50)
Zaračunavanje naročnin: poslovni model za glavni program se bo bistveno spremenil s tem, da se bo omogočila uvedba nadomestil za končne uporabnike, tj. naročnin, s katerimi se bo od 1. januarja 2012 financiral javni televizijski program. Poleg tega bo TV2 še naprej prejemala prihodke iz oglaševanja.
(51)
Distributerji bodo naročnine zaračunavali končnim uporabnikom. Nadomestila, ki ga plača končni uporabnik, ne bo določila vlada, ampak bo določen v običajnih komercialnih pogajanjih med TV2 in distributerji (npr. za DTT Boxer). TV2 pričakuje, da bo mesečna cena, ki jo bo TV2 zaračunala distributerjem, znašala približno 10-12 DKK (brez DDV) na gospodinjstvo (42). Cilj uvedbe uporabniških nadomestil iz leta 2012 je, da se gospodinjstvom, ki so trenutno opremljena s tehnološko opremo MPEG 2, ki lahko sprejema „brezplačno“ digitalno prizemno televizijo (DR1, DR2 in TV2), omogoči dovolj časa, da preklopijo na opremo formata MPEG 4. Danska pričakuje, da bo uvedba tega elementa načrta prestrukturiranja obnovila dolgoročno sposobnost preživetja TV2. TV2 pričakuje, da se bodo leta 2012 zaradi uporabniških nadomestil prihodki po ocenah zvišali za […] milijonov DKK neto (43).
(52)
Sprejet ne bo noben zakonodajni akt, ki bi distributerje obvezoval k vključitvi TV2 v svoje pakete. Ravno nasprotno, obstoječa obveznost prenosa bo razveljavljena z uvedbo uporabniških nadomestil (44). To temelji na besedilu iz oddelka 38a(2) Poglavja 6 veljavnega danskega zakona o radiodifuziji, ki določa, da se status prenosa v primeru, če minister za kulturo družbi TV2 omogoči zaračunavanje naročnin, ukine. Z drugimi besedami, obveznost prenosa se samodejno ukine z uvedbo uporabniških nadomestil. Pričakuje se, da se bo glavni program TV2 dejansko distribuiral preko kabelskih omrežij in antenskih zvez na enak način kot zdaj. Distributerji lahko spremenijo strukturo paketa, pri čemer TV2 nadomesti obstoječ plačniški program.
(53)
Prvotno se je pričakovalo, da bodo obstajale izjeme v zvezi z možnostjo zaračunavanja nadomestil za končne uporabnike in da TV2 ne bo bremenila končnih uporabnikov, ki niso sprejemali nobenega drugega plačniškega televizijskega programa (znanega kot sistem ene kartice TV2). To bi pomenilo, da bi lahko končni uporabniki, ki sprejemajo samo brezplačne programe, še naprej brezplačno spremljali TV2. Vendar se ta možnost, ki je bila vključena v osnutek predloga ministrstva za kulturo z dne 18. novembra 2010, ne bo izvedla. TV2 bo posledično z začetkom leta 2012 bremenila vse končne uporabnike, ki bodo želeli sprejemati TV2 za spremljanje javnega televizijskega programa. Možnost zaračunavanja naročnin končnim uporabnikom zahteva spremembo pogojev za pridobitev licence, ki jo bo izvedlo ministrstvo za kulturo.
(54)
Prvotno priglašeni ukrepi pomoči: kot je bilo prvotno priglašeno, so bili pri prestrukturiranju predvideni trije ukrepi pomoči v vrednosti največ 1 375 milijonov DKK. Ti so bili:
-
300 milijonov DKK podrejenega dolžniškega kapitala;
-
vprašanje glede jamstva za prodajo oddajnega prenosnega omrežja za pričakovan prodajni znesek v višini 475 milijonov DKK; in
-
začasna kreditna sredstva z začetnim zneskom 600 milijonov DKK, če TV2 ne bo mogla zagotoviti zunanjega financiranja.
(55)
Danska je navedla, da bi bile obrestne mere in plačila garancije podobne tistim za zdrava podjetja. Ti ukrepi se niso nikoli izvedli. Dodatne informacije so na voljo v sklepu Komisije o začetku formalnega postopka preiskave (45).
(56)
Pomoč za reševanje v obliki kreditnih sredstev v višini 1 000 DKK, kot je bila odobrena v sklepu Komisije z dne 4. avgusta 2008, se izvaja še naprej.
(57)
Danska je predložila informacije o stroških prestrukturiranja in v zvezi s tem nudi dve različni možnosti izračuna. Prvič, trdi, da je prestrukturiranje TV2 finančno prestrukturiranje, pri čemer so stroški za premostitev likvidnostne vrzeli dejansko stroški prestrukturiranja, tj. stroški za zagotavljanje dolgoročne sposobnosti preživetja. Danska meni, da bo te stroške ne glede na njihovo višino v celoti plačala sama TV2. Razlog za to je v domnevi Danske, da do sprejetja odločitve Komisije noben od ukrepov pomoči ne bo izveden ali pa bodo vsi ukrepi pomoči povrnjeni v celoti (46). Danska prav tako trdi, da bi se morali prihranki v posebnem primeru prestrukturiranja TV2 obravnavati kot stroški prestrukturiranja, ker namen prihrankov ni samo povečanje konkurenčnosti, ampak tudi zagotovitev finančne sposobnosti preživetja TV2 izključno iz komercialnega vidika (47). Druga možnost je bolj tradicionalen izračun stroškov prestrukturiranja, v katerega niso vključeni prihranki stroškov in ki bi se osredotočil na nastale enkratne izredne stroške, za katere je Danska navedla, da znašajo […] milijonov DKK, tj. stroške transakcije za prenosno omrežje, stroške v zvezi s prehodom na plačniško televizijo (uporabniška nadomestila) ter pravne stroške in stroške svetovanja, pa tudi stroške za prekinitev pogodb uslužbencev (48).
(58)
TV2 se je v okviru izravnalnega ukrepa prvotno zavezala, da v obdobju prestrukturiranja, tj. do 31. decembra 2012, ne bo odprla novih televizijskih oddajnih programov. Danska poudarja, da gre za žrtvovanje družbe, saj bi bila TV2 zaradi novih programov manj odvisna od prihodkov iz oglaševanja. V digitalnem svetu so gledalci pogosteje nagovorjeni prek specializiranih programov, TV2 pa poudarja, da njeni konkurenti v tem obdobju odpirajo nove programe.
(59)
Danski organi so v zvezi s trajanjem načrta prestrukturiranja, ki naj bi se glede na priglasitev končal 31. decembra 2012, navedli, da je v najboljšem interesu TV2, da se celotna državna pomoč nadomesti bolj zgodaj, kar bi omogočilo, da se obdobje prestrukturiranja po možnosti konča prej (49).
3. Nadaljnji razvoj v postopku prestrukturiranja
(60)
Kot je določeno v načrtu prestrukturiranja, je TV2 30. septembra 2010 svoje oddajno omrežje prodala švedskemu podjetju Teracom AB, tj. lastniku televizijske družbe Boxer. Prodajni iztržek za TV2 je pred obdavčitvijo znašal okoli 640 milijonov DKK, kar se je porabilo za zmanjšanje dolga TV2.
(61)
TV2 je tudi pridobila hipoteko za svoje poslovne prostore v Odenseju, vendar po nižji stopnji, kot je bilo sprva pričakovano. Namesto […] milijonov DKK je pridobila hipoteko samo v višini 80 milijonov DKK.
(62)
TV2 je 4. oktobra 2010 povrnila vse svoje dvige iz začasnih kreditnih sredstev, kar je bilo odobreno v sklepu Komisije o pomoči za reševanje. TV2 je iz sredstev za pomoč za reševanje porabila skupaj 223 milijonov DKK. Do konca leta 2008, tj. v šestmesečnem obdobju pomoči za reševanje, je porabila 208 milijonov DKK (50). Danska je glede na prodajo prenosnega omrežja, ki je bila uspešnejša, kot je bilo predvideno v načrtu prestrukturiranja, posredovala naslednje spremenjene številke o finančnih razmerah TV2 (na podlagi naročnin na glavni program) (51).
(v milijonih DKK)
Realizirano
2009
Ocenjeno
2010
Napoved
2011
Napoved
2012
Napoved
2013
Prihodki
2 029
2 147
[…]
[…]
[…]
Stroški
-1 910
-1 974
[…]
[…]
[…]
EBIT
-2
25
[…]
[…]
[…]
Dobiček pred obdavčitvijo, nadaljevanje dejavnosti
-28
42
[…]
[…]
[…]
Dobiček pred obdavčitvijo, prekinitev dejavnosti
1
397
[…]
[…]
[…]
Dobiček po obdavčitvi
-14
353
[…]
[…]
[…]
Kapital ob koncu leta
601
952
[…]
[…]
[…]
Neto dolg z obrestmi ob koncu leta
659
-84
[…]
[…]
[…]
(63)
[…] je 13. oktobra 2010 ponudila, da TV2 zagotovi dodatna kreditna sredstva v vrednosti […] milijonov DKK. To bi povečalo dolgoročna sredstva TV2 za […] z […] milijonov DKK na […] milijonov DKK (52). Vendar je ponudba predmet naslednjih dveh pogojev:
a)
[…]
b)
[…].
(64)
TV2 na podlagi tega pričakuje, da bodo njena finančna sredstva do konca leta 2012 znašala okoli […]-[…] milijonov DKK. To predstavlja […]-[…] milijonov DKK in dodatna zunanja kreditna sredstva v višini […] milijonov DKK (53).
(65)
Danska je zagotovila tudi podatke o kapitalski strukturi TV2. Trdila je, da bi se morala TV2 zaradi težav pri prejemanju zunanje pomoči, ki so bile posledica negotovosti glede nerešenih pravnih zadev in na prihodke iz oglaševanja občutljivega poslovnega modela TV2, manj zanašati na dolg kot na kapital. Komisija opaža tudi razhajanja med stopnjo lastniškega financiranja TV2 v primerjavi z njenimi konkurenti.
(66)
Podrobneje, kapitalska struktura se lahko oceni glede na stopnjo solventnosti, tj. stopnjo lastniških sredstev k skupni bilanci stanja. Podjetje PWC (dansko podjetje za finančno svetovanje) ugotavlja, da je povprečna (mediana) stopnja solventnosti konkurentov TV2 približno […]-odstotna ([…] % konec leta 2009) (54). Povprečna stopnja solventnosti konkurentov TV2 je bistveno nižja od stopnje solventnosti, ki naj bi jo imela TV2 ob koncu obdobja prestrukturiranja. Stopnja solventnosti TV2 je po prodaji prenosnega omrežja ob koncu leta 2010 znašala […] %. Napoveduje se, da bo konec leta 2011 dosegla […] %, konec leta 2012 pa […] %. Po zadnjih napovedih, ki jih je predložila TV2, bi moral delež neto dolga (neto dolg z obrestmi pri dobičku pred obrestmi, davki in amortizacijo) konec leta 2010 znašati okoli […], […] konec leta 2011 in […] leta 2012. V vzorčni skupini konkurentov TV2 razmerje med povprečnim (mediana) neto dolgom in kapitalom za leto 2009 znaša […] ([…]) (55).
4. Učinek novih finančnih parametrov na priglašeni načrt prestrukturiranja
(67)
Danska je potrdila, da noben od prvotno predlaganih ukrepov pomoči v načrtu prestrukturiranja ni bil izveden in da je Danska v skladu z obveznostjo mirovanja iz člena 3 Uredbe (ES) št. 659/1999 čakala na odločitev Komisije (56). Vendar so glede na nedavne dogodke pomembni samo posojilo in kreditna sredstva v okviru načrta prestrukturiranja v sedanji obliki (57). Priglašeni ukrep pomoči predlaganega jamstva v zvezi s prodajo oddajnega omrežja ni pomemben in ni izvedljiv (58), ker je bila prodaja uspešno izvedena tudi brez jamstva (59). Medtem se izvaja samo začasno posojilo.
Danska je glede na izboljšani finančni položaj TV2 po prodaji oddajnega omrežja trdila, da se lahko vsi ukrepi pomoči opustijo pod edinim pogojem, da je načrt prestrukturiranja odobren (vključno z možnostjo izvajanja nadomestil za končne uporabnike) in da Komisija sprejme odločitev v „starih“ zadevah o državni pomoči, ki ne vključuje nikakršnega dodatnega vračila državne pomoči danski vladi (60). TV2 trdi, da bo v takem primeru do leta 2012, ko se bodo začela izvajati plačila naročnin za glavni program, finančno dovolj sposobna (61). Načrt prestrukturiranja kot tak ni bil umaknjen. TV2 iz obstoječih sredstev za pomoč za reševanje trenutno ne more črpati denarja, ker za to niso izpolnjeni pogoji (overjena potreba po likvidnih sredstvih, ki jo potrdi strokovnjak) (62).
(68)
Danska se je v prvotnem načrtu prestrukturiranja zavezala, da TV2 ne bo uvedla nobenih novih televizijskih oddajnih programov. Pozneje je bilo pojasnjeno, da ta zaveza vključuje tudi radijske programe, vendar danske oblasti menijo, da bi se moral ta izravnalni ukrep ukiniti, ko so odpravljeni vsi ukrepi pomoči, saj to štejejo za zaključek obdobja prestrukturiranja (63). Danska vlada se je med preiskavo, ki jo je izvedla Komisija, odločila, da bo objavila razpis za javni radijski program (64). Cilj tega novega radijskega programa je vzpostavitev konkurence na danskem radijskem trgu za izbor javnih programov, na katerem trenutno prevladuje javna radijska in televizijska postaja DR s skoraj 80-odstotnim deležem občinstva. TV2 je sprva nameravala sodelovati na takem razpisu, na katerem bi lahko bila ponudba predložena šele po končanih ukrepih pomoči. Vendar je Danska med potekom preiskave potrdila, da TV2 zaradi tekoče preiskave, ki jo je izvajala Komisija, ne bo sodelovala na tem razpisu (65).
(69)
TV2 navaja, da so samo razmerja zaslužkov zadostno merilo za ocenjevanje finančnega položaja TV2 v zvezi z njenimi konkurenti, dokler pravne zadeve niso rešene. Vendar TV2 priznava, da bodo deleži kapitala (kot stopnja solventnosti) smiselni šele takrat, ko bodo pojasnjene negotovosti glede poslovnega modela in razrešeni pravni spori (66). Danska vlada je izrazila svoj namen, da TV2 ne bi smela biti prekapitalizirana in je pripravljena uvesti ukrepe za zagotovitev, da bo ta cilj dosežen, ko bodo leta 2012 uvedena nadomestila za končne uporabnike. Danska vlada bo kot lastnica TV2 zagotovila, da bo kapitalska struktura TV2 po uvedbi uporabniškega nadomestila in normalizaciji finančnega položaja skladna z običajnimi tržnimi pogoji.
(70)
Danska se je v zvezi s tem zavezala, da bo konec leta 2012 ali v začetku leta 2013 neodvisnega finančnega strokovnjaka zadolžila za izvedbo analize kapitalske strukture TV2, ki jo bo primerjal s kapitalskimi strukturami drugih ustreznih medijskih podjetij. Danska vlada se je zavezala, da bo v primeru, če bo kapitalska struktura TV2 izrazito odstopala od središčne vrednosti ali povprečja ustrezne skupine konkurentov, na zasedanju Generalne skupščine, ki bo potekal aprila 2013, prilagodila kapitalsko strukturo, s čimer bo popravila razmere. Če bodo obstajali tehtni razlogi, da se kapitalska struktura ne prilagodi, bo danska vlada Komisijo obvestila o spremembi načrta prestrukturiranja. Cilj danske vlade je prestrukturiranje lastniškega kapitala s sprejetjem plačil obresti na Generalni skupščini aprila 2013 in ne s povečanjem dolga TV2, pri čemer bi se razširila bilanca stanja.
(71)
Danska vlada se je tudi zavezala, da bo Komisiji pravočasno pred sestankom, ki bo potekal aprila 2013, predložila analizo skupaj z načrti vlade za ukrepanje v skladu z analizo.
V. POVZETEK ODLOČITVE KOMISIJE O ZAČETKU POSTOPKA Z DNE 2. JULIJA 2009
(72)
Komisija je v odločitvi o uvedbi formalnega postopka preiskave ugotovila, da priglašena posojila in jamstvo iz načrta prestrukturiranja predstavljajo državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES, zdaj člena 107(1) PDEU, združljivost načrta prestrukturiranja pa je raziskala glede na člen 87(3)(c) Pogodbe ES, zdaj člen 107(3)(c) PDEU, v povezavi s Smernicami Komisije o prestrukturiranju (67). Vendar je Komisija pozvala k predložitvi pripomb v zvezi s tem, ali bi izvajanje člena 87 Pogodbe ES (člena 107 PDEU) oviralo izvajanje naloge javnega radijskega in televizijskega oddajanja, za katero je zadolžena TV2.
(73)
Komisija je izrazila naslednje pomisleke o združljivosti priglašenega načrta prestrukturiranja:
-
čeprav Komisija trenutno priznava, da je bilo podjetje TV2 Danmark A/S v smislu Smernic podjetje v težavah, je pozvala k predložitvi pripomb glede na to, da so konkurenti TV2 poudarili, da so bile težave v zvezi z denarnim tokom samopovzročene, lahko rešljive in niso vplivale na temeljno sposobnost preživetja družbe. Konkurenti so prav tako trdili, da je bila TV2 leta 2008 dobičkonosna;
-
poleg tega je Komisija ob upoštevanju dejstva, da mora načrt prestrukturiranja vključevati opustitev dejavnosti, ki bi iz strukturnega vidika tudi po prestrukturiranju še vedno ustvarjale izgubo (68), dvomila, ali bodo ukrepi iz načrta prestrukturiranja pripomogli k temu, da bo program TV2 sam po sebi dobičkonosen. Komisija prav tako ne more potrditi veljavnosti splošnih tržnih predpostavk, na katerih temelji načrt (npr. razvoja oglaševalskega trga, rasti BDP, vzdrževanja deleža občinstva TV2);
-
glede na gospodarske razmere ob uvedbi načrta prestrukturiranja bi lahko bilo njegovo dolgo trajanje vprašljivo;
-
ker bi bila morda zaradi uspešne izvedbe finančnih in operativnih ukrepov prestrukturiranja za obdobje 2010-2011 iz načrta prestrukturiranja uvedba uporabniških nadomestil za program TV2 nepotrebna, da bi se zagotovila dolgoročna sposobnost preživetja podjetja TV2 Danmark A/S, in ker ni bila opravljena ocena učinkov teh nadomestil na konkurenco, se je poleg tega pojavilo vprašanje, ali je samodejna postopna uvedba teh nadomestil do leta 2012, o kateri je že bila sprejeta odločitev, primerna;
-
Komisija je izrazila pomisleke glede tega, ali je edini izravnalni ukrep v obliki zamrznitve uvedbe novih televizijskih programov sorazmeren s pomočjo, obsegom in relativnim pomenom podjetja TV2 Danmark A/S na trgih, kjer je dejavno (69);
-
Komisija je izpostavila vprašanje, ali je mogoče, da se pomoč ne bi uporabila zgolj za prispevanje k stroškom prestrukturiranja, temveč tudi za financiranje agresivnega tržnega obnašanja.
VI. POVZETEK STALIŠČ DANSKIH ORGANOV
(74)
Opozoriti je treba, da v nadaljnjem povzetku pripomb Danske in tretjih strani ni pripomb, ki bi se nanašale na delovanje sistema kartice TV2 Alene, ker ta del načrta prestrukturiranja ne bo izveden.
(75)
Danski organi trdijo, da je TV2 podjetje v težavah, kot je pokazalo poročilo podjetja PWC (70), ki je bilo pozneje posodobljeno (71). To stališče je bilo ohranjeno tudi v odzivu na pripombe tretje strani (72).
(76)
Glede na poročilo podjetja PWC, ki je bilo izvedeno tik pred priglasitvijo načrta prestrukturiranja, si TV2 ne more opomoči prek lastnih sredstev ali s tržnim financiranjem. Danska prav tako trdi, da načrt prestrukturiranja, ki je bil predložen Komisiji, temelji na realističnih predpostavkah in scenarijih, pri čemer kaže, da bo dolgoročna sposobnost preživetja družbe obnovljena. Vendar pa se je oglaševalski trg glede na osnovni scenarij načrta prestrukturiranja poslabšal. Oglaševalski trg je v prvi polovici leta 2009 upadel za 19 %, prihodki TV2 iz oglaševanja pa so se leta 2009 zmanjšali za 24 %. Ukrepi prestrukturiranja bodo izvedeni, kakor hitro bo mogoče, razen uvedbe uporabniških nadomestil, ker operativne in tehnične težave zahtevajo odlog do leta 2012. Poleg tega je Danska v zadnji vlogi, pri čemer se je ponovno opirala na napovedi podjetja PWC, trdila, da se je napoved od prvotnega načrta prestrukturiranja dejansko poslabšala in da je bil dobiček TV2 pred obrestmi in davki leta 2009 za […] milijonov DKK nižji, kot je bilo ocenjeno v načrtu prestrukturiranja (73). Danska tudi poudarja, da, kot dokazujejo izjave različnih bank, družba ne more pridobiti zunanjih sredstev, ker banke dvomijo v poslovni model za glavni program, so kritične v zvezi s cikličnimi prihodki iz oglaševanja kot virom dohodka, negotovosti, ki izvirajo iz nerešenih pravnih zadev, pa obravnavajo kot problematične.
(77)
Operativni in finančni ukrepi prestrukturiranja so analizirani kot maksimum, ki se lahko izvaja, ne da bi bila pri tem ogrožena kakovost izbora programov na javnem televizijskem programu TV2. Ukrepi bodo TV2 prisilili, da bo bolje izkoriščala svoja sredstva, pri čemer se bo pomoč zmanjšala na najmanjšo potrebno.
(78)
Ker je bila prodaja oddajnega omrežja uspešnejša od pričakovane, je vlada pozneje izdala zagotovila, da bi se lahko vsi ukrepi pomoči odpravili in se ne bi izvedli, ko bi Komisija odobrila načrt prestrukturiranja, nerešena zadeva o državni pomoči z dne 19. maja 2004 pa bi se zaključila brez višjih povračil (74).
(79)
Uporabniška nadomestila, ki niso državna pomoč, zagotavljajo stabilnejši operativni dohodek in bodo odpravila dvome, ki jih imajo banke v zvezi s poslovnim modelom TV2. Zaradi prestrukturiranja bi bilo kritje dobička družbe kot celote pred obrestmi in davki domnevno […]- do […]-odstotno, kar bi ji omogočilo upravljanje na podlagi lastnih sredstev.
(80)
Čeprav sprememb pri določanju cen in v strukturi paketov distributerjev ni mogoče predvideti, uvedba uporabniških nadomestil za TV2 ne bi smela voditi v posredno financiranje s strani konkurentov TV2 ali v zmanjšanje njihove zmogljivosti. Ta nov način financiranja se obravnava kot sprememba izhodiščnih dolgoročnih finančnih pogojev TV2, ki bodo TV2 postavili v enakopraven položaj z njenimi zasebnimi konkurenti (75).
(81)
Nenazadnje Danski organi trdijo, da predlagani izravnalni ukrep v obliki zamrznitve uvedbe novih televizijskih programov (zdaj tudi radijskih programov) predstavlja veliko izgubo za TV2 Danmark A/S v zvezi z njenim interesom za strategijo diverzifikacije, da bi ohranila svoj skupni tržni delež, izgubo nastalega prihodka ter prednostjo prvega na trgu, ki jo bodo pridobili konkurenti, ki trenutno uvajajo nove programe in jih bodo uvajali še naprej. Danska je pozneje zavzela stališče, da se mora ukrep zaključiti, ko se odpravijo vsi ukrepi pomoči, tj. z datumom tega sklepa.
(82)
Danska v zvezi z idejo, predlagano v odločitvi o začetku postopka, tj. o spremembi zmogljivosti TV2 za oddajanje posebne vsebine, poudarja, da obveznost javnih storitev TV2 obsega šport, vključno z večjimi športnimi dogodki, in pomoč za filmsko produkcijo. Poleg tega Danska trdi, da tipske pogodbe družbi TV2 preprečujejo dodeljevanje pravic tretjim stranem, kar ovira prodajo na dražbi.
(83)
Danska meni, da je postopek prestrukturiranja v skladu z določbami člena 107(3)(c) PDEU. Vendar priznava, da bi glavni program po končnih napovedih podjetja PWC prinašal izgubo tudi po zaključku obdobja prestrukturiranja (76). Danska poudarja, da je TV2 zavezana k izpolnitvi naloge opravljanja javne storitve, ki je ne more opustiti. Ta poseben položaj TV2, ki je nastal zaradi njene naloge opravljanja javne storitve, se mora upoštevati pri ocenjevanju zadeve v okviru Smernic o pomoči in prestrukturiranju ali člena 106(2) PDEU. Iz komercialnega vidika bi bilo nesmiselno ukiniti javni televizijski program, ker zagotavlja pomembne sinergije med glavnimi in nišnimi programi.
VII. POVZETEK STALIŠČ ZAINTERESIRANIH TRETJIH STRANI
(84)
TV2 se v svojih pripombah na splošno sklicuje na tisto, kar obravnava kot ključne točke v oceni načrta prestrukturiranja.
(85)
TV2 trdi, da so njena osnovna dejavnost obširne in drage obveznosti javnih storitev, ki urejajo glavni program podjetja. TV2 navaja, da taka dejavnost trenutno predstavlja več kot […] % stroškov glavnega programa.
(86)
TV2 se sklicuje na politično odločitev, ki je privedla do trenutnega stanja. Danska vlada in strani, ki so podprle veljavni sporazum o medijski politiki, so se strinjale, da v okviru načrta prestrukturiranja javno nadomestilo ne bo ponovno uvedeno za stroške, ki jih nosi TV2 pri izvajanju svojih obveznosti javnih storitev. Po drugi strani je bila sprejeta odločitev, da se za TV2 uvede trajnosten tržni poslovni model, ki bi zagotovil, da bi podjetje lahko konkuriralo na ustreznih trgih kljub svojim obveznostim javnih storitev, to odločitev pa je pozdravila tudi TV2. TV2 trdi, da je v tem smislu najpomembnejši element odprava prejšnje prepovedi zaračunavanja uporabniških nadomestil za glavni javni televizijski program, ki bi se začelo izvajati s 1. januarjem 2012. TV2 trdi, da pomoč ne daje operativnih in komercialnih prednosti, ampak samo zagotavlja, da bo TV2 lahko uporabila finančne možnosti, ki so na voljo njenim konkurentom. TV2 navaja, da se njen glavni program ne sme obravnavati ločeno, saj tako glavni program kot tudi nišni programi podpirajo finančne rezultate skupine. TV2 ne sme v nobenem primeru opustiti svoje naloge izvajanja javne storitve, kar naj se upošteva pri izvajanju Smernic ali člena 106(2) PDEU.
(87)
TV2 navaja, da je konkurenca kljub dejstvu, da ima TV2 vodilni položaj na danskem trgu televizijskega oglaševanja, močna in da je zanjo značilna prisotnost finančno trdnih večnacionalnih skupin. TV2 prav tako trdi, da se njenim konkurentom ne preprečuje vstopa na trg, saj so na danskem televizijskem trgu uvedli številne nove programe (npr. SBS 6 (Pro7), TV3 Plus (MTG) in Canal 9 (Bonnier)).
(88)
Poleg tega TV2 v zvezi s konkurenčnimi razmerami na danskem televizijskem trgu trdi, da je utrpela bistvena zmanjšanja tako tržnih deležev kot deležev občinstva (77), ki […], med drugim zaradi izklopa analognega signala novembra 2009. TV2 prav tako navaja, da bo prepoved uvajanja novih televizijskih programov do leta 2012 nadalje poslabšala konkurenčnost TV2 ter s tem oslabila podjetje.
(89)
TV2 v zvezi s trgom plačniške televizije poudarja, da skupina na tem trgu nima vodilnega položaja, pri čemer opozarja tudi na to, da je edini večji danski komercialni televizijski program, ki ne deluje na trgu, javni televizijski program TV2. Poleg tega TV2 ocenjuje, da si nišni programi trenutno lastijo približno […]-odstotni delež trga plačniške televizije, pričakuje pa, da bo skupni tržni delež postaje narasel na približno […]-[…] %, ko bo TV2 leta 2012 lahko začela zaračunavati uporabniška nadomestila za glavni javni televizijski program.
(90)
TV2 poudarja, da od bank ni dobila nobenega posojila in da prav tako ni bilo lahko pridobiti hipoteke na njeno posestvo v kraju Kvaegtorvet. Poudarja tudi, da je negotovost, ki med drugim izhaja iz nerešenih zadev glede državne pomoči, banke odvrnila od tega, da bi zagotovile potrebno financiranje. TV2 čas trajanja načrta prestrukturiranja šteje za ustreznega in poudarja, da bo kakršno koli izboljšanje njenega finančnega položaja vplivalo samo na njeno črpanje kreditnih sredstev, ne pa na njen poslovni model, ki naj bi zagotovil srednjeročno in dolgoročno dobičkonosnost TV2.
(91)
TV2 trdi, da uvedba nadomestil za končne uporabnike za glavni javni televizijski program ne pomeni državne pomoči, ampak programu daje samo enake priložnosti, kot jih imajo njeni konkurenti, da uporabijo najbolj konvencionalna tržna sredstva za delovanje na trgu, in sicer bremenitev uporabnikov, ki se odločijo za uporabo njenih storitev. Izkrivljanje konkurence se lahko odpravi z uporabo člena 101 ali 102 PDEU. Nadomestilo za končne uporabnike po mnenju TV2 poleg drugih elementov načrta prestrukturiranja na ustreznih trgih ne povzroča izkrivljanja konkurence. TV2 v zvezi s tem trdi, da bo načrt zagotovil, da bo imela skupina TV2, zlasti glavni javni televizijski program, potrebno likvidnost do uvedbe nadomestil za končne uporabnike. TV2 tudi trdi, da glede na zakon o državni pomoči alternativna možnost ponovne uvedbe netržnega financiranja kot javnega nadomestila ne bi bila bolj zaželena kot uvedba nadomestil za končne uporabnike.
(92)
TV2 poudarja, da je prepoved uvajanja novih programov velika izguba. Opozarja, da z digitalnim preklopom in prodajo svojega omrežja izgublja prednost, ki jo je doslej imela prek solastništva omrežja. TV2 na vprašanje iz odločitve o začetku postopka o tem, ali je treba proučiti možnost prodaje določenih programov tretjim stranem ali omejitve oddajanja (npr. šport), odgovarja, da tipske pogodbe družbi TV2 prepovedujejo dodeljevanje pravic tretjim stranem. Danski igrani filmi in šport so del izbora javnih programov TV2.
(93)
SBS ne vidi nobenega razloga, zakaj bi morala vrsta verjetno slabih upravljavskih odločitev privesti do spremembe modela financiranja, kar bi imelo znatne izkrivljajoče učinke na konkurenco. SBS zatrjuje, da je imela TV2 v obdobju 2004-2008 pozitivne rezultate in ima vodilni položaj na trgu televizijskega oglaševanja, če se odmislijo slabe naložbene odločitve. Poleg tega meni, da načrt prestrukturiranja bistveno presega tisto, kar je potrebno. Trenutna neto vrednost pravice do zaračunavanja naročnin končnim uporabnikom je bistveno večja od ocenjenega optimalnega kapitala, kot je bil določen v odločbi o dokapitalizaciji. SBS poudarja tudi dejstvo, da bi bilo treba v oceno učinka načrta prestrukturiranja vključiti pomoč, dodeljeno regionalnim programom v obliki naročnin v vrednosti okoli 400 milijonov DKK letno.
(94)
SBS trdi, da v okviru smernic prestrukturiranja do pomoči ni upravičena niti TV2 niti nobena od njenih podružnic. SBS v zvezi s tem poudarja, da je neto lastniški kapital danske TV2 v njenem poročilu iz leta 2009 za prvo polletje znašal 644,9 milijona DKK in da družba ne izpolnjuje meril za postopke zaradi nesolventnosti. Kakršno koli izgubo zaradi obveznosti javne storitve bi bilo treba analizirati v okviru člena 106(2) PDEU, čemur danska vlada ni sledila.
(95)
SBS trdi, da je treba porazdelitev stroškov med različnimi deli skupine TV2 ustrezno oceniti, zlasti zato, ker so stroški nišnih programov v primerjavi s stroški konkurentov zelo nizki. Glavni program se je obravnaval kot samostojna dejavnost, ki bi z ustreznimi standardi določanja cen lahko postala dobičkonosna.
(96)
SBS zatrjuje, da je bila skupina TV2 v obdobju 2004-2008 dobičkonosna, če se izvzamejo zdaj opuščene deficitne dejavnosti, na primer TV2 Radio, in učinek odločbe Komisije o vračilu. Vsekakor bi lahko TV2 postala dobičkonosna, npr. z zmanjšanjem stroškov.
(97)
Poleg tega SBS kritizira tržno analizo, ki jo je posredovala Danska. SBS se zlasti ne strinja s pogledom na oglaševalski trg, v zvezi s katerim pričakuje, da se bo z letom 2010 začel širiti (78).
(98)
SBS navaja, da bi moral biti načrt prestrukturiranja v primeru, če bo odobren, omejen na čas, potreben za odprodajo premoženja za obravnavanje vprašanj o likvidnosti.
(99)
SBS navaja, da bo imela uvedba nadomestil za končne uporabnike v praksi enak učinek kot zvišanje naročnin in bi se morala v skladu z zadevo C-206/06 Essent Netwerk Noord BV opredeliti kot državna pomoč. Obstajajo bistvene razlike v primerjavi z zadevo C-345/02 (Pearle), ker je bil ukrep uveden samo na pobudo Danske in družbe TV2 in ker naročnine niso namenjene za posebne namene, ki jih izberejo gledalci.
(100)
SBS poudarja pomembnost analiziranja nadomestil za končne uporabnike v okviru pomoči za prestrukturiranje. Sporazum za uvedbo nadomestil za končne uporabnike bo na ravnanje TV2 na trgu in tržno ravnanje zadevnih tretjih strani, kot so banke, verjetno začel učinkovati z datumom odobritve načrta prestrukturiranja, ne pa z datumom začetka izvajanja nadomestil za končne uporabnike. Nadalje je kritizirala dejstvo, da ni nobene omejitve zneska nadomestil za končne uporabnike, ki jih lahko zaračunava TV2, in nobenih pogojev v zvezi z njihovo porabo. Nadomestila za končne uporabnike se lahko porabijo tudi za financiranje komercialnih dejavnosti.
(101)
SBS nadalje navaja, da uvedba nadomestil za končne uporabnike ni skladna s pojmom javne storitve. To pomeni, da pomoči za prestrukturiranje ni mogoče upravičiti s členom 106(2) PDEU, razen če se opustijo načrti za uporabniška nadomestila. SBS tudi navaja, da so protikonkurenčni učinki uporabniških nadomestil jasni ter da lahko vodijo zlasti do tega, da bodo morali nekateri operaterji zapustiti trg, TV2 pa bodo omogočili, da bo v nove vsebine vlagala na agresivnejši način. To je slabo zlasti zato, ker je TV2 posebna zaradi svojega vodilnega položaja na oglaševalskem trgu.
(102)
SBS trdi, da obstaja potreba po zadostno strogih izravnalnih ukrepih. Zato predlaga, da družbi TV2, prvič, ne bi smelo biti dovoljeno, da uvede uporabniška nadomestila. Drugič, uvedejo naj se javni razpisi za zagotavljanje pravilnejšega določanja cen notranjih transferjev, kadar TV2 programe proda svojim podružnicam. Tretjič, regionalni programi TV2 bi se lahko prenesli na Danmarks Radio, ker regionalni programi prejemajo precejšnje zneske državne pomoči ter zato, ker bi gospodinjstva, ki plačujejo naročnino in sprejemajo tudi plačniško televizijo, za regionalne programe TV2 plačevale dvojno ceno. Četrtič, od TV2 se ne bi smela zahtevati samo prepoved uvedbe novih programov, ampak tudi prodaja vsaj nekaterih obstoječih programov. In ne nazadnje, TV2 bi morala konkurenčnim operaterjem omogočiti oglaševanje na svojem omrežju.
(103)
SBS tudi predlaga, da bi bilo treba uvesti številne zaščitne ukrepe, s čimer bi se zagotovilo, da TV2 pomoči in/ali uporabniških nadomestil ne bo porabila za izkrivljanje konkurence. Prvič, Danski ne bi smelo biti dovoljeno, da uporabi diskriminatorna uporabniška nadomestila. Drugič, TV2 ne bi smelo biti dovoljeno, da glavni program združi z drugimi programi na distribucijskem trgu, družba TV2 pa bi morala biti zavezana k temu, da program TV2 oskrbuje kot samostojni program. Tretjič, družbi TV2 bi bilo treba prepovedati uporabo pomoči ali uporabniških nadomestil za kakršno koli dejavnost, ki ni glavni program, in dampinških cen na oglaševalskem trgu. Četrtič, TV2 bi morala podjetju, ki ga ne bo uporabila, dati nepregledna povračila.
(104)
Viasat zatrjuje, da TV2 ni podjetje v težavah, kar se nanaša zlasti na dobiček iz leta 2008. Trdila je, da bi bila TV2 v prihodnosti dobičkonosna, pri čemer se med drugim sklicuje na dobiček TV2 za prvo polletje leta 2009 (ki predvideva dobiček v višini 249 milijonov DKK pred obdavčitvijo). Viasat glede na najnovejše informacije, da je TV2 leta 2009 dejansko imela izgubo, meni, da je ta manjša izguba povezana s splošnim 18,7-odstotnim upadom na oglaševalskem trgu v primerjavi z letom 2008. To kaže, da je TV2 svoje stroške uspela prilagoditi trenutnemu komercialnemu in finančnemu okolju. Viasat v zvezi z izgubami leta 2007 poudarja, da so te nastale predvsem zaradi radia TV2 Radio, ki je bil pozneje prodan. Promet TV2 se je leta 2008 zmanjšal, vendar se je to zgodilo v večini podjetij, družbi TV2 pa je kljub temu uspelo povečati svoje dobičke pred obdavčitvijo.
(105)
Viasat trdi, da ni dokazov o kratkoročnih potrebah denarnega toka. V nasprotju s tem je TV2 pred nedavnim porabila znaten znesek za nove pridobitve na področju filma in povečala tudi svoje stroške, razlog za to pa je po mnenju zainteresirane strani Viasat v povečanju njene zaloge izbora programov, povečanju stroškov na področju igranega filma na splošno ter prevelikih naložbah na področju dragega danskega igranega filma (79).
(106)
Podrobneje Viasat poudarja, da kljub temu, da je velik del dolga TV2 z obrestmi še vedno kratkoročen, to ni težava, če ga lahko TV2 refinancira. Finančni stroški TV2 so se leta 2009 znižali z 49,2 milijona DKK na 19 milijonov DKK. TV2 je precejšnja sredstva porabila tudi za pridobitev novih vsebin. Poleg tega je bil razlog za negativen denarni tok v obdobju 2006-2008 v glavnem v neobičajno velikih naložbenih dejavnostih, ne pa v stroških, povezanih z operativnimi dejavnostmi TV2. Tako bi se lahko negativen denarni tok odpravil z odložitvijo ali zmanjšanjem naložb. Hkrati se je dolg TV2 povečal zaradi velikih naložb družbe TV2 v obdobju 2006-2008.
(107)
Viasat tudi poudarja, da se je breme obresti od leta 2008 zmanjšalo. Viasat prav tako dvomi, da ima TV2 težave pri pridobivanju posojil, saj se zdi, da je za posojila zaprosila samo banko Danske Bank. Poleg tega se je to dogajalo v času, ko je bilo težje pridobiti posojilo kot zdaj.
(108)
Viasat se v zvezi z zunanjimi dejavniki strinja s predpostavko iz sklepa o začetku postopka glede 1,02-odstotne letne rasti BDP. Viasat zlasti opozarja, da so napovedi v zvezi s širitvijo oglaševalskega trga, ki jih je objavilo podjetje PWC in na katere se zanaša danska vlada, precej bolj konzervativne od napovedi, ki so jih objavila druga podjetja, zlasti tista, ki so dejavna na trgu. Viasat v svojih pripombah k sklepu o začetku postopka zagotavlja lastno napoved za skupino TV2 za obdobje 2009-2019 (poročilo podjetja Audon Partners), ki kaže, da obstoj družbe TV2 kratkoročno ali srednjeročno ne bo ogrožen.
(109)
Viasat v zvezi z dobičkonosnostjo javnega televizijskega programa poudarja, da je družba TV2 sestavljena iz takih sinergij, da dobičkonosnosti vsake od dejavnosti ni mogoče obravnavati ločeno. Glavni program se zato ne bi smel ocenjevati samostojno. Kljub temu je oblikovanje cen transferjev med TV2 in nišnimi programi pomanjkljivo, saj je cena precej nižja od stroškov. Viasat zagotavlja izračune dobičkonosnosti, po katerih so stroški ločeni glede na promet programov. Viasat prav tako navaja, da finančna uspešnost nišnih programov v primerjavi z uspešnostjo primerljivih medijskih podjetij izrazito kaže, da bi bilo treba podrobno razčlenjeno poročanje v skupini TV2 zanemariti. Viasat končno opominja, da bi lahko TV2 na dražbi prodala pravico do ponovnega prenosa svojih najbolj priljubljenih programov, razen športnih dogodkov, npr. dram, igranih filmov in dokumentarcev, s čimer bi povečala dobičke za glavni program. Viasat je tudi zaskrbljena, da bi se lahko pomoč porabila za agresivno tržno obnašanje, in navaja, da je TV2 v preteklosti vlagala v pridobivanje dramskih serij s ponudbami, ugodnejšimi od ponudb konkurentov, zvišala cene za poročila TV2 in nudila popuste.
(110)
Če Komisija ugotovi, da obstaja potreba po pomoči, mora biti ta pomoč usmerjena na nujno težavo, tj. denarni tok, ne pa na dejavnosti. To pomeni, da program TV2 ne bi smel postati plačniški televizijski program, saj bi zadostovalo, da se zanj zagotovijo kreditna sredstva. Poleg tega bo uvedba uporabniških nadomestil TV2 zagotovila sredstva, s katerimi bo lahko nadaljevala s protikonkurenčnim obnašanjem na oglaševalskem trgu, povečalo pa se bo tveganje za izločitev konkurentov s trga. Viasat se tudi sprašuje, ali je shema skladna s splošno obveznostjo javne storitve TV2.
(111)
Viasat zlasti poudarja protikonkurenčni učinek uporabniških nadomestil, ker bodo ta usmerila izbor programov drugih operaterjev k dražjim programskim paketom, zaradi česar bodo izgubili prihodek iz naročnin in oglaševanja.
(112)
Poleg tega Viasat trdi, da predlagani izravnalni ukrepi dejansko ne pomenijo izgube, saj tako ali tako ni prostora za nadaljnje programe. Kot je navedeno zgoraj, Viasat navaja, da bi lahko TV2 na dražbi prodala pravico do ponovnega prenosa svojih najbolj priljubljenih programov (razen športnih dogodkov), npr. dram, igranih filmov in dokumentarcev, s čimer bi povečala dobičke za glavni program.
(113)
Viasat tudi trdi, da ni verjetno, da bi se danska vlada lahko sklicevala na člen 106(2).
(114)
Družba Boxer navaja, da bo uvedba uporabniških nadomestil delno izboljšala trenutne protikonkurenčne razmere, v katerih Boxer v nasprotju z drugimi ponudniki platforme s komercialnega vidika ne more izkoristiti dejstva, da oddaja program TV2. Družba Boxer predlaga, da bi bilo treba določanje cen TV2 nadzirati bodisi s strani političnih organov ali organov, pristojnih za konkurenco.
(115)
Nekatere strani se v zvezi s pomočjo za prestrukturiranje sprašujejo, ali je TV2 v težavah (ASK) in ali so izravnalni ukrepi na nasičenem trgu prešibki (FDA). Vendar nekatere trdijo, da se uporabniška nadomestila lahko uvedejo, če je družba v težavah (DI, TDC). Nekatere menijo, da je obdobje za prestrukturiranje predolgo (Discovery). Druge navajajo, da družbi TV2 v primeru, če bo do leta 2012 gospodarsko stabilna, ne sme biti dovoljeno, da uvede uporabniška nadomestila.
(116)
Nekatere strani (Langkilde, MTV Networks AB, FDA, Discovery, Stofa) v zvezi z nadomestili za končne uporabnike navajajo, da bodo privedla do tega, da bodo manjši programi izrinjeni iz obstoječih paketov plačniške televizije ali da bodo morale stranke plačevati višje zneske.
(117)
Nekatere strani menijo, da je nadomestilo za končne uporabnike v višini 25 DKK previsoko (FDA, TDC). FDA prav tako meni, da zaračunavanje takih nadomestil za končne uporabnike ni v skladu z vlogo TV2 kot javne radijske in televizijske postaje.
VIII. OCENA V OKVIRU PRAVIL O DRŽAVNI POMOČI
1. Obseg ocene
(118)
Kot je razvidno iz vloge Danske, načrt prestrukturiranja ni bil umaknjen. Danska trdi, da ni potrebe po ukrepih pomoči ter da bodo vsi ukrepi pomoči umaknjeni, ko bo načrt prestrukturiranja, vključno z nadomestili za končne uporabnike, odobren, in družbi TV2 ne bo treba izvesti dodatnih plačil, ki so posledica dveh predhodnih preiskav, ki vključujeta TV2 in ju je izvedla Komisija (80). Z drugimi besedami, Komisija od Danske še ni prejela brezpogojnega potrdila, da ti ukrepi niso več del načrta prestrukturiranja in so tako zunaj okvira uradne preiskave, ki jo izvaja Komisija.
(119)
Edina izjema je predlagano jamstvo za prodajo oddajnega omrežja, ki se ne bo materializiralo, ker je bila ta prodaja že izvedena in zato ni več pomembna za ta primer. Komisija tega ukrepa ne obravnava več kot priglašenega.
(120)
Komisija bo zato v nadaljevanju kljub temu ocenila preostale priglašene ukrepe (posojilo ter začasna kreditna sredstva in kreditna sredstva za prestrukturiranje), pa tudi kreditna sredstva iz pooblastila za pomoč za reševanje, ki ostajajo veljavna.
2. Obstoj državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU
(121)
Člen 107(1) PDEU določa:
„Razen če Pogodbi ne določata drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami.“
(122)
Za uporabo člena 107(1) PDEU je potreben obstoj ukrepa pomoči, za katerega je odgovorna država, ki se dodeli iz državnih sredstev, vpliva na trgovino med državami članicami in na skupnem trgu izkrivlja konkurenco z dajanjem selektivne gospodarske prednosti posameznim podjetjem.
2.1 Državna sredstva
(123)
Dolžniški kapital in začasna kreditna sredstva iz prvotne pomoči za reševanje in v okviru načrta prestrukturiranja (81) vključujejo sredstva, ki jih je sprostila vlada v dogovoru s parlamentom Folketinget iz splošnega danskega proračuna, zato predstavljajo državna sredstva.
(124)
Danska navaja, da so obrestne mere in stroški tisti, ki so se na trgu uporabljali za zdrava podjetja. Danska se pri uporabi enakih pogojev za podjetje v težavah, kot je družba TV2, odreka državnim sredstvom. Razlog za to je v tem, da bi zasebni posojilodajalec upošteval finančne težave TV2 in zato bodisi sploh ne bi odobril posojila ali kreditnih sredstev, ali pa bi jih odobril po obrestnih merah, ki so višje od obrestnim mer za zdrava podjetja.
(125)
Komisija ugotavlja, da pravica, dodeljena TV2, ki ji omogoča, da od leta 2012 zaračunava nadomestila za končne uporabnike, ne predstavlja državnih sredstev v smislu člena 107(1) PDEU. Nadomestila za končne uporabnike so zasebnega izvora (82) in jih uporabniki kot plačilo za spremljanje programa TV2 plačujejo neposredno distributerju. Družba TV2 mora začeti običajna komercialna pogajanja z distributerjem, da se njen program vključi v digitalni paket in da se dogovorita o sprejemljivem plačilu. Nobena pravna določba distributerja ne sili, da bi v svoj paket vključil glavni program TV2, saj bo veljavna obveznost prenosa, določena v členu 6 danskega zakona o radiodifuziji, odpravljena z uvedbo sistema nadomestil za končne uporabnike. Nadomestila za končne uporabnike ali njihova višina prav tako niso pod stalnim nadzorom vlade in ji tudi niso na voljo (83). Vlada ni vključena v nikakršno oblikovanje cen, kar je komercialna odločitev TV2, prav tako pa za družbo TV2 ne pobira nadomestil ali jih na kakršen koli način nadzira ali z njimi razpolaga.
(126)
Uporabniških nadomestil ni mogoče enačiti z zaračunavanjem naročnin, kot je trdila SBS. SBS zatrjuje, da bodo imela uporabniška nadomestila v praksi enak učinek na gospodinjstva kot zvišanje naročnin, saj bodo operativni paketi distributerjev vedno vključevali TV2 Danmark. Ta izravnalni element bi jih moral skupaj z dejstvom, da se lahko uporabniška nadomestila spremenijo samo prek zakonodajne spremembe (84), opredeliti kot državno pomoč (85). SBS v zvezi s tem citira sodno prakso Sodišča v zadevi Essent Netwerk (86).
(127)
Vendar končni uporabniki, v nasprotju s predhodnim sporazumom o naročninah na Danskem, ki jih je Komisija dejansko obravnavala kot državno pomoč (87), niso pravno zavezani k plačilu nadomestil, ampak plačujejo nadomestilo kot del pogodbenega dogovora, ki so ga sklenili prostovoljno. Nadomestil ne pobira javna ustanova, kot je bilo v primeru naročnin, ampak zasebni operater Boxer in drugi zasebni distributerji na drugih platformah. Država ne bo vključena v noben izvršilni ukrep v primerih, ko uporabniki ne bodo plačevali nadomestil; distributer bo moral za izterjavo plačila vložiti civilno tožbo.
(128)
Dejstvo, da je družbi TV2 s spremembo licence, ki jo odobri ministrstvo za kulturo, dodeljena pravica do zaračunavanja naročnin, ne zadostuje za ugotovitev, da so vključena državna sredstva. Ne gre za primer državnega posredovanja, ki bi privedlo do izgube državnih sredstev. V zvezi s tem sklicevanje SBS na zadevo Essent Netwerk ni primerno. Odstavek 73 citirane sodbe vzpostavlja razliko med razmerami v zadevi Essent in v zadevi Pearle (88) s tem, da je v prvi zadevno nadomestilo vključeno v politiko, ki so jo določile oblasti. Sodišče se zato, da bi se razlikovalo med primeri, v zadevi Essent sklicuje na uvedbo nadomestila s strani zakonodajalca, vendar ne navaja, da kakršno koli državno posredovanje z zakonodajo samodejno vodi do vključenosti državnih sredstev. To je jasno razvidno iz same citirane sodbe v zadevi Essent, saj odstavek 75 navedene sodbe nadalje razlikuje med to zadevo in zadevo PreussenElektra, ki je vključevala zakonodajni akt (in v kateri je bilo ugotovljeno, da državna pomoč ni vključena), ki je dobavitelje električne energije obvezoval k nakupu električne energije iz obnovljivih virov na njihovem območju dobave po najnižjih cenah. Sodišče navaja, da so bila v zadevi Essent zadevna podjetja pooblaščena za „upravljanje državnih sredstev“, kar je v nasprotju z razmerami v zadevi PreussenElektra (89). V zadevnem primeru država ni pooblastila TV2 za upravljanje državnih sredstev. Sprememba licence izvaja samo že obstoječo pravico do dodatnega vira dohodka (v zvezi z zakonodajo glej oddelek 38a(2) danskega zakona o radiodifuziji).
(129)
Komisija zato ugotavlja, da nadomestila za končne uporabnike ne vključujejo državnih sredstev v smislu člena 107(1) PDEU.
2.2 Selektivna prednost
(130)
Vključena državna sredstva bi družbi TV2 dodelila gospodarsko prednost s tem, da bi enaki finančni instrumenti pod tržnimi pogoji ustvarili višje stroške izposojanja ali višje naročnine, če bi se kateri koli od tržnih operaterjev odločil, da bo upravičencu dal na voljo nadaljnja sredstva v predvidenem znesku. Glede na dokaze, ki jih je predložila Danska, noben od operaterjev tega ni bil pripravljen storiti.
2.3 Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino
(131)
Ta sredstva bodo TV2 omogočila, da bo še naprej delovala na trgih, na katerih je trenutno dejavna. Ti trgi vključujejo trg(e) za prodajo in nakup pravic do oddajanja, trg(e) za storitve plačniške televizije in trg za televizijsko oglaševanje na Danskem. TV2 na teh trgih konkurira drugim postajam, med drugim SBS in Viasat. Iz tega sledi, da zadevna pomoč z dajanjem prednosti družbi TV2 na teh trgih izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco.
(132)
Prizadeti trgi, kot so nakup in prodaja pravic do radiodifuzije ter televizijsko oglaševanje proizvodov iz drugih držav članic, ki so namenjeni prodaji na Danskem, so predmet trgovine med državami članicami (90). Poleg tega nekateri konkurenti TV2 Danmark A/S svoje programe oddajajo iz Združenega kraljestva in/ali so podružnice skupin s sedežem v drugi državi članici, načrtovana pomoč pa bi lahko vplivala na njihovo odločitev, da nadalje izvajajo ali povečajo svoje dejavnosti na danskem trgu. Zato zadevna državna pomoč vpliva ali bi lahko vplivala na vzorec trgovanja med državami članicami.
(133)
Ker se uporablja člen 107(1) PDEU, je treba paket pomoči za prestrukturiranje oceniti glede na njegovo združljivost z notranjim trgom.
3. Obveznost mirovanja
(134)
Danska je spoštovala obveznost mirovanja iz člena 3 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (91) saj je priglasila ukrepe iz načrta o prestrukturiranju in jih do tega datuma ni izvajala. Komisija je v sklepu z dne 4. avgusta 2008 dovolila izvajanje pomoči za reševanje.
4. Združljivost državne pomoči z notranjim trgom
4.1 Pravna podlaga
(135)
Združljivost ukrepov bo ocenjena v okviru člena 107(3)(c) PDEU in Smernic. Uporaba člena 106(2) PDEU za zadevne ukrepe v zvezi s financiranjem javnega radijskega in televizijskega oddajanja ni analizirana. Čeprav finančne težave TV2 v glavnem izvirajo iz zagotavljanja javnega televizijskega programa in odsotnosti poslovnega modela s stabilnimi viri prihodka, ukrepi državne pomoči niso omejeni na zagotavljanje javnih storitev, ampak so usmerjeni na TV2 kot skupino, tj. vključujejo njene komercialne dejavnosti. Poleg tega danski organi niso podrobno opredelili, da so ukrepi državne pomoči združljivi z notranjim trgom na podlagi člena 106(2) PDEU, Komisija pa ni prejela zadostnih informacij, ki bi ji omogočile izvedbo ocene v okviru člena 106(2) PDEU v povezavi s sporočilom o radiodifuziji (92).
(136)
Smernice zagotavljajo možnost dodelitve pomoči za reševanje kot začasne pomoči za podjetja v težavah, ki pričakujejo pripravo načrta prestrukturiranja, ali za odpravo hude likvidnostne krize. V skladu s točko 26 Smernic se rok za prenehanje pomoči podaljša za toliko časa, da Komisija sprejme odločitev o načrtu. Dejstvo, da se pomoč za reševanje za TV2 še vedno izvaja, je skladno s to določbo, saj je TV2 načrt prestrukturiranja predložila v določenem roku.
(137)
Pomoč za prestrukturiranje mora temeljiti na izvedljivem, skladnem in daljnosežnem načrtu, da se v razumnem časovnem okviru ponovno vzpostavi dolgoročna sposobnost preživetja podjetja. Prestrukturiranje običajno vključuje naslednje elemente: prestrukturiranje vseh vidikov delovanja podjetja, reorganizacijo in racionalizacijo dejavnosti podjetja, vključno s prenehanjem deficitnih dejavnosti in finančnim prestrukturiranjem. Vendar pa ukrepi prestrukturiranja, če so upravičeni do državne pomoči, ne smejo biti omejeni na pokrivanje preteklih izgub, ne da bi se ugotavljali razlogi za te izgube. Poleg tega se mora prestrukturiranje vsaj delno financirati iz lastnih sredstev podjetja. Sprejeti je treba tudi izravnalne ukrepe, da se zmanjšajo izkrivljajoči učinki pomoči. Komisija bo v nadaljevanju proučila, ali so ti pogoji izpolnjeni.
4.2 Upravičenost - podjetje v težavah
(138)
V skladu s točko 9 Smernic je podjetje v težavah, ko ni zmožno z lastnimi sredstvi ali s sredstvi, ki jih lahko pridobi od svojih lastnikov/delničarjev, preprečiti izgub, ki bi brez zunanjega posredovanja državnih organov skoraj gotovo ogrozile obstoj podjetja. V točki 11 Smernic so navedena določena merila, v skladu s katerimi podjetje velja za podjetje v težavah, tudi če ni prisotno nobeno od meril iz točke 10 Smernic. Točka 11 določa, da je „[v] vsakem primeru […] podjetje v težavah upravičeno le takrat, ko lahko dokaže, da si z lastnimi sredstvi ali sredstvi lastnikov/delničarjev ali iz tržnih virov, ne more opomoči“.
(139)
Komisija meni, da je TV2 v času priglasitve načrta prestrukturiranja predstavljala tako podjetje v težavah. To je razvidno iz številk v sklepu Komisije o uvedbi formalnega postopka preiskave in, kar je še pomembnejše, iz številk v uvodnih izjavah 36-42 tega sklepa, ki so bile predložene pozneje v januarju 2010 ter opisujejo družbo z izgubami, padajočimi tržnimi deleži, vedno večjim zadolževanjem in zlasti negativnimi denarnimi tokovi zaradi zmanjševanja prihodkov iz oglaševanja, slabih naložb in povečevanja stroškov obresti. Čeprav se je pozneje izkazalo, da je imela leta 2008 družba dejansko dobiček (ocena ob koncu marca 2008 je še vedno kazala […] v višini […] DKK), kot so ocenjevali konkurenti, je bil le-ta majhen in to samo po sebi ne spremeni ugotovitve, da družba brez zunanjega financiranja ne bi mogla nadaljevati z izvajanjem svojih dejavnosti. Zasebna kreditna sredstva, ki so bila družbi na voljo, so bila kratkoročna in bi se lahko kadar koli ukinila. Družba je imela veliko likvidnostno potrebo, ki je ne bi mogla zadovoljiti z lastnimi sredstvi.
(140)
Prav tako ni mogla pridobiti zunanjega financiranja. Obstajala je nevarnost, da bodo kratkoročni krediti preklicani. Kot je bilo že navedeno v sklepu o začetku postopka, je glavna finančna banka družbe TV2, tj. […], leta 2008 zaprosila za zmanjšanje njenega posojila in kreditnih sredstev. Poleg težav družbe TV2, ki so vključevale celo pridobivanje hipoteke na lastne prostore v Odenseju, je Danska predložila dokaze, da tudi druge banke družbi TV2 niso hotele zagotoviti dolgoročnih posojil (glej uvodno izjavo 44 in naslednje tega sklepa). Banke so izpostavile pomanjkljivosti cikličnega toka dohodka TV2, ki temelji na prihodkih iz oglaševanja, kar se je štelo za netrajnosten poslovni model. K težavam so prispevale nerešene pravne zadeve. Financiranje TV2 se je začelo posledično vedno bolj nagibati h kratkoročnim posojilom, s čimer je družba postala občutljiva. Z drugimi besedami, TV2 si v smislu točke 11 Smernic ni bila sposobna opomoči s sredstvi iz tržnih virov.
(141)
V vlogah konkurentov te ugotovitve niso izpodbijane. Zaradi izčrpnosti je treba omeniti, da Smernice ne zahtevajo, da je podjetje v dejanskem postopku nesolventnosti. Ravno nasprotno, pomoč se lahko pod strogimi pogoji dodeli z namenom, da se to prepreči.
(142)
V zvezi z argumenti konkurentov, da je TV2 dobičkonosna družba ali bi lahko postala dobičkonosna, zgoraj navedeni rezultati za TV2 kažejo, da je imela družba leta 2008 dobiček, vendar je, v nasprotju z ocenami zainteresirane strani Viasat, leta 2009 utrpela izgubo v višini 27 milijonov DKK, kar je bistveno odstopalo od zneska, ki ga je napovedala zainteresirana stran Viasat, tj. dobička v višini 249 milijonov DKK. Tudi dobiček, napovedan za leto 2010, je bistveno manjši od tistega, ki ga je predvidela zainteresirana stran Viasat. Komisija ni ugotovila nobenih napak v metodologijah, ki sta jih uporabili družba TV2 in podjetje PWC (glej tudi uvodno izjavo 41 tega sklepa).
(143)
V zvezi s študijo bonitetne stopnje TV2, ki jo je predložila Viasat in izvedlo podjetje Audon Partners (93) ter v skladu s katero bi TV2 lahko pridobila kredit, odzivi bank kažejo, da je dejansko stanje drugačno. Poleg tega analiza temelji samo na številkah in predpostavkah, ki niso bile preverjene pri TV2. Nekatere številke odstopajo od realnih, kar je razvidno iz številk za leti 2009 in 2010. V samem poročilu je poudarjeno, da analiza ni popolna (ker iz očitnih razlogov s TV2 ni bil vzpostavljen noben stik) in je zato uporabljeni model omejen (94).
(144)
Dejstvo, da je družba iz kreditnih sredstev za pomoč za reševanje črpala manj, kot bi lahko, ne pomeni, da je ni mogoče obravnavati kot podjetje v težavah. Absurdno bi bilo ugotoviti, da je bila upravičencu do pomoči za reševanje in prestrukturiranje odvzeta upravičenost do pomoči, če bi se pozneje izkazalo, da so bili varčevalni in drugi ukrepi, predvideni v načrtu prestrukturiranja, uspešni in so podjetju pomagali pri odpravljanju finančnih težav v glavnem s porabo lastnih sredstev. Vendar bi to lahko privedlo do ugotovitve, da državna pomoč v določenem trenutku ni bila več potrebna, kar bo obravnavano v nadaljevanju (glej uvodno izjavo 149). V vsakem primeru so bila kreditna sredstva vedno oblikovana na tak način, da so bila podjetju dostopna samo v primeru, če je bila potreba potrjena. Namen tega ukrepa je bil omejiti pomoč na minimalni znesek, obnašanje TV2, ko je poskušala postopek prestrukturiranja v največji možni meri izvesti z uporabo lastnih sredstev, pa je v skladu s to zahtevo.
(145)
Nadalje je treba poudariti, da številne obtožbe s strani zainteresiranih strani Viasat in SBS v zvezi s tem, da je slabo finančno stanje povzročila TV2 sama s slabimi upravljavskimi odločitvami ali slabimi naložbami, ne vplivajo na upravičenost družbe v okviru Smernic, ki ne zahtevajo razloga za finančne težave upravičenca do pomoči, ampak samo želijo zagotoviti, da je upravičenec do pomoči dejansko podjetje v težavah.
(146)
Konkurenti so v zvezi s tem tudi zatrdili, da težave TV2 v glavnem izvirajo iz javnega televizijskega programa ter da bi lahko notranji stroški in prilagoditve oblikovanja cen transferjev cen izboljšali stanje. Vendar Komisija te utemeljitve ne obravnava kot ustrezne v primeru, ko se pomoč dodeli skupini kot taki, vključno s komercialnimi dejavnostmi. Vendar pa Komisija ugotavlja, da TV2 vodi ločene račune za javne storitve in druge dejavnosti ter da so ti revidirani ter ima v celoti dokumentirano in revidirano politiko oblikovanja cen transferjev, ki je dokaj preprosta, pregledna in usmerjena k zagotavljanju prave slike različnih dejavnosti, ki temeljijo na cenah transferjev po tržnih pogojih.
(147)
Viasat se v zvezi z zunanjimi dejavniki strinja s predpostavko glede 1,02-odstotne rasti BDP. Strani se v zvezi z razvojem oglaševalskega trga strinjajo, da so se leta 2008 prihodki TV2 iz oglaševanja zmanjšali za 19 %. Vendar sta si Viasat in SBS napačno razlagali napoved Danske o prihodnjem razvoju oglaševalskega trga. V nasprotju z njunim prepričanjem Danska ni napovedala, da se bo oglaševalski trg v obdobju 2009-2013 vsako leto zmanjšal za 10 %, ampak je preprosto navedla, da napoveduje […] oglaševalskega trga.
(148)
Komisija v zvezi s trditvijo, da bi bilo treba naročnine, dodeljene regionalnim radijskim in televizijskim postajam, vključiti v oceno finančnega položaja TV2, ugotavlja, da se iz naročnin financira samo programska produkcija regionalnih postaj in da so pomembne samo iz tega vidika. Komisija v zvezi s tem navaja, da so regionalne postaje TV2 neodvisne od družbe TV2 in so podvržene svojim lastnim obveznostim iz danskega zakona o radiodifuziji, za katere prejemajo finančna sredstva iz naročnin. V zvezi s trditvijo SBS, da bodo gledalci program plačali dvakrat, je treba poudariti, da je eno od plačil, tj. naročnine za glavni program TV2, posledica uporabnikove izbire in da je bilo zanj ugotovljeno, da ne vključuje državne pomoči. V vsakem primeru je bilo zgoraj prikazano, da je bila TV2 kot skupina podjetje v težavah, v katerem so nastale resne potrebe po financiranju, ker od bank ni mogla pridobiti zunanjega financiranja. To je vključevalo kakršne koli morebitne koristi, ki so izhajale iz njene obveznosti do oddajanja teh programov.
(149)
Vendar se je zelo resen položaj TV2 spremenil s prodajo oddajnega prenosnega omrežja. TV2 je lahko z iztržkom od prodaje oddajnega omrežja povrnila del svojega dolga, finančna napoved pa je postala precej bolj pozitivna, kot je razvidno iz številk v uvodnih izjavah 62-64 tega sklepa. Tudi trendi na oglaševalskem trgu so pozitivnejši (95). TV2 je lahko odplačala svoje državno posojilo, ki ga je črpala iz sredstev za pomoč za reševanje. TV2 glede na izid nerešenih zadev v zvezi z državno pomočjo in odobritev načrta prestrukturiranja pričakuje, da bo do januarja 2012, ko se bodo začela izvajati plačila naročnin, finančno dovolj sposobna (96).
(150)
Komisija glede na te nove razmere meni, da se TV2 trenutno ne more več obravnavati kot podjetje v težavah. Zato poleg sprejetja tega sklepa ni potrebe po kakršnem koli ukrepu pomoči, priglašena neizvedena kreditna sredstva in posojilo iz načrta prestrukturiranja pa naj se odpravijo. Iz enakih razlogov naj se odpravijo tudi obstoječa sredstva za pomoč iz sklepa o pomoči za reševanje.
4.3 Obnova dolgoročne sposobnosti preživetja
(151)
Glede na točko 34 Smernic mora biti dodelitev pomoči pogojena z izvajanjem načrta prestrukturiranja, ki mora v razumnem času obnoviti sposobnost preživetja družbe. Načrt prestrukturiranja opisuje okoliščine, ki so privedle do težav družbe, ki so jih povzročile nove dejavnosti, ki se niso izkazale za dobičkonosne, in vedno bolj nedobičkonosen javni televizijski program. Načrt prestrukturiranja po mnenju Komisije ustrezno obravnava te težave.
(152)
Komisija navaja, da načrt prestrukturiranja zagotavlja finančne in operativne ukrepe za prestrukturiranje, ki bodo skupaj s spremenjenim poslovnim modelom družbi omogočili, da bo postala samostojna. Komisija v zvezi s tem najprej navaja, da je bila posledica zahteve po prodaji premoženja iz načrta prestrukturiranja uspešna prodaja oddajnega omrežja, ki je TV2 zagotovila dovolj sredstev, da je povrnila svoj dolg. Prav tako je 4. oktobra 2010 vrnila pomoč, ki jo je črpala iz sredstev za pomoč za reševanje. Družba sama trdi, da ima zdaj dovolj sredstev za premostitev obdobja do sprejetja nadomestil za končne uporabnike (97). Tudi drugi ukrepi v obliki varčevanja bodo prispevali k dolgoročni sposobnosti preživetja družbe (glej uvodni izjavi 47 in 48 zgoraj).
(153)
Družba prav tako opušča deficitne dejavnosti; leta 2008 je skupini SBS prodala svojo deficitno radijsko dejavnost.
(154)
Od družbe se pričakuje, da bo rešila strukturne težave, ki so povzročile njene likvidnostne potrebe, s tem, da ji bo z januarjem 2012 dovoljeno zaračunavanje naročnin. Pomanjkanje dobičkonosnosti javnega televizijskega programa je posledica njegovega zanašanja na en vir dohodka v obliki prihodka iz oglaševanja, ki je cikličen in občutljiv na gospodarski razvoj. To dokazujejo tudi odzivi bank, ki zaradi svojih zadržkov glede trendov na oglaševalskem trgu in dvomov v zvezi s sposobnostjo TV2 za pridobivanje zaslužka niso hotele zagotoviti financiranja. Novi poslovni model bo TV2 zagotovil stabilnejšo osnovo prihodka z zaračunavanjem naročnin za spremljanje njenega glavnega programa. TV2 je za leto 2012 napovedala dodaten dohodek iz nadomestil za končne uporabnike v višini […] milijonov DKK. Prav tako za leto 2012 napoveduje dobičke za skupino […]. Komisija navaja, da bo poleg […] tudi drugi vir prihodkov v obliki nadomestil za končne uporabnike zmanjšal občutljivost družbe na upade cikličnih dejavnosti. Komisija navaja, da ukrepi za doseganje preobrata izvirajo iz samega načrta prestrukturiranja in ne iz zunanjih dejavnikov.
(155)
Prvotno priglašeni čas trajanja načrta prestrukturiranja do 31. decembra 2012 se razširja na obdobje skoraj štirih let. Danska vlada je to obdobje izbrala zato, ker je menila, da bi bile banke z uvedbo novega poslovnega modela in prvimi izkušnjami v praksi družbi TV2 ponovno pripravljene dati posojila, tj. izbrano je bilo obdobje, ki je dovolj dolgo, da se zberejo te izkušnje. Vendar danska vlada glede na to, da bo celotna pomoč odpravljena s sprejetjem tega sklepa (glej zgoraj), zdaj meni, da bi se moralo obdobje za prestrukturiranje končati z odpravo vseh ukrepov pomoči.
(156)
Komisija zavzema drugačno stališče. Glede na Smernice bi moralo prestrukturiranje povzročiti ponovno vzpostavitev dolgoročne sposobnosti preživetja družbe. Komisija meni, da obdobje za prestrukturiranje traja tako dolgo, dokler družba ne izvede vseh ukrepov za prestrukturiranje, ki zagotavljajo tako dolgoročno sposobnost preživetja. Čeprav bodo vsi ukrepi državne pomoči prenehali veljati takoj, ko bo sprejet ta sklep, ponovna vzpostavitev dolgoročne sposobnosti preživetja TV2 v tem trenutku ni zagotovljena, dokler TV2 ne bo imela trajnostnega poslovnega modela. Tak poslovni model bo vzpostavljen samo z uvedbo nadomestil za končne uporabnike. Uvedba nadomestil za končne uporabnike je tudi glavni ukrep za prestrukturiranje, ki neposredno obravnava najresnejši vzrok finančnih težav TV2. Zato je Komisija sklenila, da se obdobje za prestrukturiranje konča 31. decembra 2012 ali takrat, ko bo lahko družba TV2 končnim uporabnikom zaračunavala naročnine, če se to zgodi pred 31. decembrom 2012. Trenutno se zdi, da je TV2 do zaračunavanja uporabniških nadomestil pravno upravičena samo v primeru, če se spremeni njena licenca (čeprav veljavni danski zakon o radiodifuziji družbi TV2 že zagotavlja možnost zaračunavanja nadomestil za končne uporabnike, to ni dovoljeno glede na veljavno licenco).
4.4 Preprečevanje neupravičenih izkrivljanj konkurence
(157)
V skladu s točko 38 Smernic je treba sprejeti izravnalne ukrepe, ki bodo v največji možni meri zmanjšali škodljive učinke pomoči na pogoje poslovanja, tako da bodo manjši od želenih pozitivnih učinkov. Ti ukrepi lahko vsebujejo prenos sredstev ali zmanjšanje zmogljivosti ali prisotnosti na trgu. V skladu s točko 40 Smernic morajo biti sorazmerni z izkrivljajočimi učinki pomoči in relativno pomembnostjo podjetja na njegovih trgih.
(158)
Načeloma se lahko prepoved uvajanja novih programov (tj. omejevanje prisotnosti na trgu) obravnava kot izravnalni ukrep, ker TV2 izključuje iz konkuriranja za nove stranke in s tem zagotavlja prednost njenim konkurentom. Uvajanje novih komercialnih programov bi TV2 koristilo, ker bi bili programi financirani s stalnim virom prihodkov, ki bi temeljil na necikličnih naročninah, in ker bi skupini zagotavljali potreben prihodek, s čimer bi delno izničili negativne rezultate javnega televizijskega programa. Glede na tržno analizo iz načrta prestrukturiranja se trg plačniške televizije širi (98). Vendar konkurenti TV2 zatrjujejo, da možnost uvajanja novih programov družbi TV2 tako ali tako ni bila omogočena, ker je bil trg zasičen.
(159)
Komisija v zvezi s tem navaja, da so sami konkurenti družbe TV2 leta 2009 uvedli programe (SBS je uvedla 6erene, Canal Digital bo uvedla športni program, Viasat je program uvedla 23. marca 2009, skupina TV4 pa je julija 2009 uvedla Canal 9).
(160)
Danska je prav tako potrdila, da bo za TV2 zaradi prestrukturiranja veljala tudi prepoved uvajanja radijskih programov (99). Ta zaveza je zelo pomembna zaradi prihodnjega razpisnega postopka za licenco za poslovanje za novo radijsko postajo FM4. Danska je prvotno izrazila zanimanje za morebitno sodelovanje TV2 na tem razpisu, vendar je pozneje potrdila, da take ponudbe ne bo predložila zaradi tekoče preiskave načrta prestrukturiranja, ki jo je izvajala Komisija, čeprav je bila udeležba že načrtovana. Z drugimi besedami, v nasprotju s trditvami konkurentov se je izkazalo, da je imela prepoved uvedbe novih programov velik pomen in da za družbo pomeni izgubo. Komisija to zavezo obravnava kot pomembno v smislu točke 46 Smernic, v skladu s katero pomoč ne sme biti namenjena financiranju novih naložb, ki niso bistvenega pomena za obnovo sposobnosti podjetja za preživetje.
(161)
Komisija predlagane izravnalne ukrepe prav tako obravnava kot sorazmerne z izkrivljajočimi učinki ukrepa pomoči. Poudariti je treba, da bodo vsi ti ukrepi odpravljeni z datumom sprejetja tega sklepa. Komisija želi v zvezi s tem poudariti, da nobeden od priglašenih ukrepov pomoči za prestrukturiranje ni bil oziroma ne bo izveden. Kot je razvidno iz uvodne izjave 150 in naslednjih, bodo s sprejetjem tega sklepa ukinjena tudi sredstva za pomoč za reševanje. To pomeni, da družba ne bo prejemala nikakršne državne pomoči. Vendar so bila dejanska plačila, izvedena v okviru sredstev za pomoč za reševanje, omejena (od razpoložljivih 1 000 milijonov DKK je bilo izčrpanih 223 milijonov DKK). Večina pomoči se je dejansko črpala kot pomoč za reševanje (do konca leta 2008, tj. v šestmesečnem obdobju reševanja, je bilo izčrpanih 208 milijonov DKK od 223 milijonov DKK), vsa sredstva, ki so se dejansko črpala iz kreditnih sredstev, pa so bila državi že povrnjena. Prav tako dejanski znesek, izčrpan iz kreditnih sredstev, tj. 223 milijonov DKK, glede na promet TV2 iz leta 2008 ni čezmeren ([…] %). Glede na to Komisija meni, da od Danske in upravičenke do pomoči ni potrebno zahtevati nadaljnjih izravnalnih ukrepov. Zato Komisija ne vidi nobene potrebe po nadaljnjih izravnalnih ukrepih, kot so predlagali konkurenti.
(162)
Vendar se Komisija ne strinja s predlogom Danske, da bi bilo treba zavezo odpraviti ob izteku vseh ukrepov (100). Prvič, Danska sama je določila daljše obdobje za prestrukturiranje, tj. do 31. decembra 2012. Drugič, Smernice nikjer ne določajo, da mora izravnalni ukrep trajati tako dolgo, kot so prisotni tekoči ukrepi pomoči. Tretjič, načrt prestrukturiranja temelji na predpostavki, da bo družbi zunanje financiranje omogočeno šele z uvedbo nadomestil za končne uporabnike leta 2012; šele takrat bo obnovljena dolgoročna sposobnost preživetja. Danska sama je trdila, da bodo za zapolnitev likvidnostne vrzeli potrebni ukrepi pomoči, vključno s sredstvi za pomoč za reševanje, ki so še zmeraj veljavna, dokler ne bo uveden stabilnejši poslovni model. Tako je bila vloga sredstev za pomoč za reševanje ta, da podpirajo družbo, dokler se ne začne izvajati nov poslovni model. Na podlagi tega Komisija meni, da se zaveza glede izravnalnega ukrepa ne more odpraviti z zaključkom pomoči ali datumom tega sklepa. Vendar Komisija meni, da je izvedljivo, da se prepoved uvajanja novih programov ukine pred zaključkom obdobja načrta prestrukturiranja (31. december 2012), in sicer ko bodo uvedena nadomestila za končne uporabnike (prek spremembe licence) in jih bo TV2 lahko zaračunavala.
4.5 Omejitev pomoči na najnižjo vsoto
(163)
V skladu s točko 43 Smernic mora biti pomoč omejena na najnižjo vsoto stroškov prestrukturiranja, potrebnih za izvedbo prestrukturiranja. Zamisel, ki se skriva za to določbo, je, da podjetje po končanem prestrukturiranju ne razpolaga s presežno likvidnostjo, ki bi jo lahko uporabilo za agresivno tržno obnašanje. Od upravičencev se pričakuje, da bodo z lastnimi sredstvi bistveno prispevali k načrtu prestrukturiranja, vključno s prodajo premoženja, ki ni ključnega pomena za preživetje podjetja. Tak prispevek mora biti realen in ne sme vključevati nobenih pričakovanih prihodnjih dobičkov, kot je denarni tok. Prispevek mora biti čim višji, v velikih podjetjih vsaj 50-odstoten. Komisija obravnava družbo TV2 v smislu Smernic kot veliko podjetje.
(164)
Komisija ni istega mnenja kot danska vlada, da se kakršni koli stroški, zlasti varčevalni ukrepi, samodejno obravnavajo kot ukrepi za prestrukturiranje. Podjetje lahko z izvajanjem varčevanja povzroči izdatke. Varčevanje, kot ga opisuje Danska v tem primeru, samo po sebi ne predstavlja stroškov prestrukturiranja. Danska je predložila seznam „klasičnih“ stroškov prestrukturiranja, ki so sestavljeni iz […] milijonov DKK in ki obsegajo stroške transakcije v zvezi s prodajo prenosnega omrežja ([…] milijonov DKK), stroške, povezane s prehodom na novi poslovni model ([…]-[…] milijonov DKK), in stroške za razveljavitev pogodb uslužbencev, pravne stroške in stroške svetovanja ([…] milijonov DKK). Komisija te stroške sprejema kot stroške prestrukturiranja.
(165)
Stroški prestrukturiranja glede na prakso Komisije v sodnih zadevah vključujejo vse izredne stroške, ki so nastali zato, da se obnovi sposobnost preživetja podjetja, ne pa operativnih stroškov, ki so nastali v obdobju prestrukturiranja. Vendar se obravnavani primer nanaša na potrebo družbe po likvidnosti, da se premosti prehodno obdobje do uvedbe novega trajnostnega poslovnega modela. Kot je opisano zgoraj, je bila potreba TV2 po financiranju pristna, saj TV2 ni imela dostopa do zunanjega financiranja. Komisija lahko v tem posebnem primeru, ki vključuje izključno finančno prestrukturiranje, dokler družba ne dobi stabilnejšega poslovnega načrta, to potrebo po financiranju sprejme kot strošek prestrukturiranja. Kreditna sredstva iz sklepa o pomoči za reševanje (1 000 milijonov DKK) so zagotovila potrebno začasno ublažitev za zapolnitev finančne vrzeli. Vendar so bila ta sredstva zgolj prehodna in so bila dostopna samo v primeru, če je zunanji revizor lahko dokazal upravičenost finančne potrebe TV2. TV2 iz kreditnih sredstev ni črpala veliko (samo […] %). Poleg tega se je večina izčrpanega kredita ([…] milijonov DKK) črpala v obdobju iz sklepa Komisije o pomoči za reševanje, tj. v šestmesečnem obdobju reševanja pred predložitvijo načrta prestrukturiranja.
(166)
TV2 je prispevala k zgoraj navedenim stroškom prestrukturiranja s prodajo premoženja, prodajo oddajnega omrežja v vrednosti 640 milijonov DKK in z zunanjim financiranjem s pridobitvijo hipoteke na svoje prostore v Odenseju v višini 80 milijonov DKK. Prispevek v višini 720 milijonov DKK bistveno presega 50-odstotni prag za velika podjetja. Kot je navedeno zgoraj, je TV2 porabila iztržek iz prodaje omrežja za zmanjšanje svojega dolga. Tako porabljen denar se ne more porabiti za druge namene. Poleg tega bodo vsi ukrepi pomoči, kot je pojasnjeno zgoraj, odpravljeni z datumom tega sklepa, uvedeni pa ne bodo nobeni novi ukrepi pomoči, kot so priglašeni v načrtu prestrukturiranja (glej uvodno izjavo 150 tega sklepa). Zato v smislu člena 45 Smernic ni nevarnosti, da bi kakršna koli pomoč, višja od tistega, kar je bilo potrebno, ostala v družbi.
4.6 Drugi pogoji
(167)
Komisija lahko v skladu s točko 46 Smernic od države članice zahteva dodatne ukrepe, da se zagotovi, da pomoč ne izkrivlja konkurence v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnim interesom.
(168)
Komisija upošteva argumente, ki jih je Danska predložila med izvajanjem uradne preiskave, in namen, ki ga je upravičenka do pomoči izrazila v dokazilih, in sicer, da bi moral načrt prestrukturiranja družbi TV2 omogočiti, da poslovne priložnosti izkoristi v skladu s svojimi konkurenti in da zaračunava uporabniška nadomestila. Danska in TV2 nadalje poudarjata, da je trenutno visoka blažitev kapitala TV2 s stopnjami solventnosti (neto dolg z obrestmi), ki so bistveno višje (nižje) od stopenj konkurentov, potrebna samo zaradi negotovosti nerešenih zadev o državni pomoči in poslovnega modela. Tako TV2 kot Danska sta izrazili splošno pripravljenost, da kapitalsko strukturo ponovno prilagodita kapitalski strukturi konkurentov TV2, ko bodo preiskave v zvezi z državno pomočjo zaključene.
(169)
Komisija ne vidi nobene potrebe, da bi morala imeti TV2 kapitalsko strukturo, ki bi bila drugačna od struktur njenih konkurentov, ko se bodo razrešile negotovosti glede poslovnega modela in nerešenih pravnih zadev. Kapitalske strukture, ki (umetno) temeljijo na velikem kapitalu, podjetju dajejo prednost, ker bo lahko pridobilo financiranje po razmeroma nizkih stopnjah. Enako pomembno je tudi, da TV2 svojo kapitalsko strukturo ponovno vzpostavi na ravni, ki zagotavlja, da konkurenca ni izkrivljena. Komisija želi, da se TV2 vrne na običajno kapitalsko strukturo, tako da državi plača obresti, in ne tako, da s financiranjem dolga agresivno širi svojo bilanco stanja.
4.7 Spremljanje in letno poročilo
(170)
Danska se je v skladu s točkama 49 in 50 Smernic zavezala k predložitvi poročil Komisiji najkasneje šest mesecev po odobritvi pomoči.
4.8 Vprašanja o varstvu konkurence
(171)
Komisija upošteva, da je eden od konkurentov TV2 vložil pritožbo glede varstva konkurence v zvezi z načrtovano uvedbo nadomestil za končne uporabnike. Komisija se zaveda, da so lahko vidiki pomoči, ki so v nasprotju s posebnimi določbami Pogodbe, ki niso določbe državne pomoči, tako neločljivo povezani s predmetom pomoči, da jih ni mogoče ocenjevati ločeno (101). Sodišče je poudarilo, da je obveznost zagotavljanja, da se pravila o državni pomoči uporabljajo dosledno z drugimi določbami Pogodbe, toliko bolj potrebna tam, kjer je cilj teh določb neizkrivljanje konkurence. Vendar sodna praksa Sodišča priznava, da so postopki državne pomoči in varstva konkurence neodvisni postopki, ki jih urejajo posebna pravila. Sodišče je navedlo, da „Komisija pri sprejemanju odločitve o združljivosti državne pomoči s skupnim trgom ni zavezana k temu, da bi čakala na izid vzporednega postopka, začetega v okviru Uredbe št. [1], ko je že sprejela odločitev na podlagi gospodarske analize razmer in brez očitnih napak pri ocenjevanju dejstev, da prejemnik pomoči ne krši členov [101 in 102 PDEU]“ (102). Zato zadeve o varstvu konkurence ni treba uradno zaključiti, da bi Komisija sprejela odločitev v zadevi o državni pomoči.
(172)
Komisija želi poudariti, da v obravnavanem primeru vzrok za pritožbo glede varstva konkurence ni pomoč sama (sredstva za pomoč za reševanje), ampak drug element načrta prestrukturiranja (nadomestila za končne uporabnike). Nadomestila za končne uporabnike bodo uvedena v začetku leta 2012, tj. ko bodo sredstva za pomoč ukinjena, s spremembo licence TV2. Prav tako je treba upoštevati, da se je večina dejansko izčrpane pomoči črpala v obdobju reševanja in je bila odobrena v sklepu Komisije o pomoči za reševanje z dne 4. avgusta 2008 ter da bo celotna pomoč ukinjena z začetkom veljavnosti tega sklepa.
(173)
Če se pritožba glede varstva konkurence, ali pripombe tretjih strani v tem postopku, razlagajo tudi kot pritožba proti temu, da postane TV2 program plačniške televizije, zadostuje navedba, da zgolj uvedba uporabniških nadomestil za glavni program ne more predstavljati kršitve zakonodaje o varstvu konkurence. Ko bo glavni program TV2 postal program plačniške televizije, bo to privedlo do vstopa tega programa na trg plačniške televizije. Vstop glavnega programa TV2 bo po vsej verjetnosti vplival samo na konkurente, ki so dejavni na tem trgu, in npr. privedel do izstopa nekaterih akterjev s trga (njihovih paketov plačniške televizije) ali do tega, da bodo morali znižati svoje cene. Vendar so ti učinki običajni učinki vstopa vitalnega konkurenta na trg. Zato zgolj dejstvo, da se uvedejo uporabniška nadomestila in da bo to povzročilo povečanje konkurence, ne krši členov 102 in 106 PDEU.
(174)
Pritožnik in nekateri drugi konkurenti v pripombah tretjih strani trdijo, da bi imela načrtovana uvedba kartice „TV2 Alene“ protikonkurenčne učinke, kar bi dajalo prednost tudi distributerju Boxer. Skratka, model TV2 Alene pomeni, da bi uporabniki sprejemali TV2 brezplačno, če ne bi kupili drugih storitev plačniške televizije. Kartica TV2 Alene bi imela po mnenju pritožnika na škodo konkurentov TV2 nespodbuden učinek na uporabnike, ki bi načrtovali nakup plačniške televizije. Ker je Danska umaknila predlagano kartico TV2 Alene, so argumenti o tem, ali bi kršila pravila o varstvu konkurence, brezpredmetni in zato ne vplivajo na zakonitost načrta prestrukturiranja.
(175)
Komisija želi v zvezi z zaskrbljenostjo nekaterih konkurentov, da bi se lahko pomoč kot taka uporabila za agresivno tržno obnašanje, poudariti, da ni nobenih kazalnikov, da pomoč sama po sebi sproža kršenje drugih določb PDEU ali družbo TV2 vodi do samodejnega protikonkurenčnega obnašanja.
(176)
Komisija ugotavlja, da je priglašeni načrt prestrukturiranja glede na naslednje pogoje združljiv z notranjim trgom v skladu s členom 107(3) PDEU v povezavi s Smernicami Komisije o pomoči in prestrukturiranju.
(177)
Ker je finančno stanje družbe po prodaji oddajnega omrežja boljše, Komisija ugotavlja, da se ne bi smeli izvesti nobeni ukrepi pomoči iz načrta prestrukturiranja (posojilo in kreditna sredstva) in da bi bilo treba veljavna kreditna sredstva (kot so bila odobrena v Sklepu Komisije N 287/08 z dne 4. avgusta 2008) ukiniti s takojšnjim začetkom veljavnosti z datumom tega sklepa. Komisija opozarja, da prvotno priglašeno jamstvo za prodajo oddajnega omrežja ni več pomembno, ker se je prodaja omrežja zaključila brez jamstva.
(178)
Komisija nadalje upošteva zavezo Danske, da izravnalni ukrep prepovedi uvajanja novih oddajnih programov obsega tako radijske kot televizijske programe. Ta ukrep naj se še naprej izvaja do 31. decembra 2012 ali do uvedbe nadomestil za končne uporabnike, če bo prejemniku pomoči uspelo, da nadomestila za končne uporabnike zaračuna pred tem datumom. Uvedba nadomestil za končne uporabnike se šteje za čas, ko je TV2 pravno upravičena, da zahteva tako nadomestilo.
(179)
Komisija upošteva zavezo Danske, da bo neodvisnega finančnega strokovnjaka zadolžila za izvedbo primerjave kapitalske strukture TV2 s kapitalskimi strukturami drugih medijskih podjetij in da bo v primeru, če bo kapitalska struktura TV2 izrazito odstopala od središčne vrednosti ali povprečja ustrezne skupine konkurentov, prilagodila kapitalsko strukturo. Če bodo obstajali utemeljeni razlogi, da se kapital ne prilagodi, lahko danska vlada Komisiji priglasi spremembo načrta prestrukturiranja -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Glede na popolno skladnost z načrtom prestrukturiranja, kot je bil priglašen 4. februarja 2009, in na pogoje, določene v členih 2, 3 in 4, je posojilo, ki ga je Danska dodelila TV2 in ki ga je Komisija v svojem sklepu z dne 4. avgusta 2008 odobrila kot pomoč za reševanje, združljivo z notranjim trgom.
Člen 2
Posojilo za pomoč za reševanje, ki ga je Danska dodelila TV2 in ki ga je Komisija v svojem sklepu z dne 4. avgusta 2008 odobrila kot pomoč za reševanje, je z datumom tega sklepa ukinjeno. Nobeden od drugih ukrepov pomoči, ki jih je Danska 4. februarja 2009 priglasila Komisiji, se ne sme izvesti.
Člen 3
Izravnalni ukrep, ki ga je predlagala Danska in ki TV2 prepoveduje uvajanje novih televizijskih ali radijskih programov, ostaja v veljavi do konca priglašenega obdobja prestrukturiranja, tj. 31. decembra 2012. Vendar v primeru, če se družbi TV2 odobri povišanje naročnin (nadomestil za končne uporabnike) pred tem datumom, s tem datumom preneha veljati tudi prepoved uvajanja novih radijskih in televizijskih programov.
Člen 4
Danska vlada bo konec leta 2012 ali v začetku leta 2013 neodvisnega finančnega strokovnjaka zadolžila za izvedbo analize kapitalske strukture TV2, ki jo bo primerjal s kapitalsko strukturo drugih ustreznih medijskih podjetij. Danska vlada bo v primeru, če bo kapitalska struktura TV2 izrazito odstopala od središčne vrednosti ali povprečja ustrezne skupine konkurentov, na zasedanju Generalne skupščine, ki bo potekalo aprila 2013, prilagodila kapitalsko strukturo, da bi odpravila kakršno koli tako odstopanje.
Člen 5
Danska Komisijo v dveh mesecih po uradnem obvestilu o tem sklepu obvesti o ukrepih, ki jih je sprejela za uskladitev s tem sklepom.
Člen 6
Ta sklep je naslovljen na Kraljevino Dansko.
V Bruslju, 20. aprila 2011