РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 27 юли 2011 година
относно държавната помощ за финансиране на диагностиката на трансмисивни спонгиформни енцефалопатии (ТСЕ) по говедата, приведена в действие от Белгия (държавна помощ C 44/08 (ex NN 45/04)
(нотифицирано под номер C(2011) 5457)
(само текстовете на френски и нидерландски език са автентични)
(2011/678/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него (1),
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочения член (2),
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
След получаването през януари и февруари 2004 г. на жалби Комисията започна предварително разследване на помощта, предоставена от Белгия за покриване на разходите за тестове за диагностика на трансмисивни спонгиформни енцефалопатии по говедата (наричани по-долу „тестовете за СЕГ“).
(2)
Вследствие на тези жалби на 27 януари 2004 г. Комисията изпрати писмо до белгийските власти с искане за информация във връзка с въпросната мярка. В същото време белгийските власти изпратиха уведомление за мярка за помощ за финансирането на диагностиката на трансмисивните спонгиформни енцефалопатии (ТСЕ) по животните в съответствие с член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз (наричан по-долу „ДФЕС“) (с писмо от 23 януари 2004 г., заведено на 28 януари 2004 г.) и тази мярка беше вписана под номер N 54/04.
(3)
Белгийските власти изпратиха писмена информация на Комисията с писма от 6 февруари 2004 г. и 14 май 2004 г., заведени съответно на 11 февруари 2004 г. и 19 май 2004 г.
(4)
С писмо от 19 юли 2004 г. Комисията информира Белгия, че мярката е била прехвърлена към регистъра на помощите, за които не е постъпило уведомление, под номер NN 45/04, тъй като е станало видно, че части от средствата са били вече изплатени.
(5)
На 1 септември 2004 г. се състоя неофициална среща между белгийските власти и службите на Комисията.
(6)
Допълнителна информация бе предоставена от белгийските власти с писма от 16 септември 2004 г. и 22 февруари 2007 г., заведени съответно на 20 септември 2004 г. и на 22 февруари 2007 г.
(7)
С писмо от 26 ноември 2008 г. Комисията уведоми Белгия за решението си да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС, по отношение на тази мярка. Решението бе публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3). Комисията покани заинтересованите страни да представят своите мнения относно въпросната мярка.
(8)
С писмо от 19 декември 2008 г., заведено на 26 декември 2008 г., Белгия поиска удължаване на срока за отговор. Това удължаване ѝ бе предоставено с писмо от 13 януари 2009 г. Белгия изпрати мнения с писмо от 25 февруари 2009 г., заведено на 6 март 2009 г.
(9)
Комисията не получи мнения от заинтересованите страни.
(10)
С писмо от 17 юли 2009 г. Комисията зададе допълнителни въпроси на Белгия във връзка с мненията, представени от Белгия. С писмо от 4 септември 2009 г., заведено на 8 септември 2009 г., Белгия поиска удължаване на срока за отговор. Отговорът на Белгия бе получен от Комисията с писмо от 16 октомври 2009 г., заведено на 20 октомври 2009 г.
(11)
На 2 октомври 2009 г. и 30 октомври 2009 г. се състояха две срещи между белгийските власти и службите на Комисията.
(12)
След тези срещи допълнителна информация бе изпратена от Белгия на 14 декември 2009 г., заведена на 16 декември 2009 г. В резултат на едновременното разследване на белгийските власти, отговарящи за конкуренцията, относно евентуални картелни споразумения между лабораториите на 21 януари 2010 г., 29 септември 2010 г. и 17 януари 2011 г. Белгия представи искания за удължаване на срока. Тези удължения на срока бяха предоставени от Комисията.
(13)
На 22 февруари 2011 г. Комисията изпрати последно искане за информация, на което белгийските власти отговориха с писмо от 6 април 2011 г. Комисията предостави допълнително удължаване на срока, за да даде възможност на Белгия да отговори на въпросите, докато чака резултатите от разследването на белгийските власти, отговарящи за конкуренцията.
(14)
Белгийските власти отговориха с писмо от 19 май 2011 г., заведено на 25 май 2011 г.
2. ОПИСАНИЕ
2.1. Контекст (4)
(15)
През януари 2004 г. Комисията получи жалба относно проект на кралски декрет, предвиждащ въвеждането на парафискална такса за финансиране на тестовете за СЕГ.
(16)
Вследствие на тази жалба службите на Комисията поискаха обяснения от белгийските власти. В отговор на това искане на информация белгийските власти посочиха, че от 1 януари 2001 г. тестовете за СЕГ са задължителни за говедата на възраст над 30 месеца и за говедата на възраст над 24 месеца, заклани неотложно (5). Те освен това уведомиха относно проект на кралски декрет относно финансирането на диагностиката на ТСЕ по животните (наричан по-долу „кралският декрет за ТСЕ“). Този проект на кралски декрет бе заведен под номер N 54/04. Белгийските власти посочиха, че този нов проект на кралски декрет е изменение на проекта на кралски декрет, за който Белгия е уведомила през 2001 г. и който е одобрен от Комисията с решение N 21/02 от 13 февруари 2002 г. (6), както и на друг проект, обсъден неофициално с Комисията през 2003 г. Нито един от тези два проекта не е бил обаче реализиран и декретът, за който е изпратено уведомление през 2004 г., представлява тяхното преработване.
(17)
От предоставената от Белгия информация следва, че държавата е покривала, считано от 1 януари 2001 г. (7), разходите за тестове за СЕГ (т.е. разходите за вземане на проби и анализ). Считано от 1 януари 2002 г. разходите за тези тестове са били предварително финансирани от белгийската Служба за помощи и възстановяване (Bureau d’Intervention et de Restitution belge, наричана по-долу „BIRB“) в очакване на политическо решение за постоянна система на финансиране.
(18)
Вследствие на някои забележки, направени от службите на Комисията относно проекта на кралски декрет, за който тя бе уведомена (N 54/04), през май 2004 г. белгийските власти представиха нов проект на кралски декрет, в който се правеше опит да се отговори на забележките, формулирани от Комисията, и се предвиждаше система за заплащане на възнаграждение за услуга в размер на 10,70 EUR за всяко говедо, което е изпратено за клане, считано от 1 януари 2003 г., и на което трябва да се извърши бърз тест за СЕГ. Белгийските власти заявиха, че тестовете, извършени и предварително финансирани през 2002 г., са били изцяло финансирани чрез непряка държавна помощ, т.е. чрез парафискални такси. От друга страна, белгийските власти посочиха, че сума в максимален размер до 40 EUR на тест е била финансирана, считано от 1 януари 2003 г., посредством парафискални такси. Белгийските власти представиха подробни таблици, описващи разходите за тестовете за СЕГ, считано от 2003 г., и прогноза за финансирането на тези тестове чрез парафискални такси и възнаграждения за услуги. Белгийските власти посочиха, че датите, предвидени за въвеждане на схемата на финансиране, са били 1 юли 2004 г. за възнагражденията за услуги и 1 януари 2005 г. за парафискалните такси.
(19)
Тъй като в проекта на кралски декрет, за който беше изпратено уведомление, се посочва, че вече е отпусната помощ и са събирани такси от 1 януари 2002 г., на 19 юли 2004 г. мярката бе регистрирана като мярка, за която не е изпратено уведомление, под номер NN 45/04. Що се отнася до уведомлението, заведено под номер N 54/04, то бе оттеглено от Белгия.
(20)
От информацията, представена от Белгия през 2004 г., следва, че основната цел е била да се извърши предварително финансиране на тестовете, чиято стойност е трябвало да бъде възстановена по-късно, като идеята е била част от сумата на таксите да се насочи за възстановяване на разходите за предварително финансираните тестове.
(21)
В писмото си от 16 септември 2004 г. белгийските власти говорят за нов проект на кралски декрет, в който идеята за възнаграждение за услуга в размер на 10,70 EUR за всяко тествано говедо се запазва занапред. Цялата сума, посочена в този нов проект на кралски декрет, беше предназначена да послужи за финансиране на тестовете за СЕГ на говедата, които ще бъдат заклани след влизането в сила на този проект. Възстановяването на сумите над 40 EUR, разрешени от Насоките на Общността за държавна помощ за тестове за ТСЕ, мъртви животни и отпадъци от кланици (8) от 24 декември 2002 г. (наричани по-долу „Насоките за ТСE“), които са били предварително финансирани след 1 януари 2003 г., щеше да бъде предмет на друг проект, който да бъде представен на Комисията и да има за цел възстановяването на тези предварително финансирани суми. Този кралски декрет е приет на 15 октомври 2004 г. (9) и е влязъл в сила на 1 декември 2004 г.
(22)
Съгласно информацията, предоставена от белгийските власти, общият размер на предварително финансираните разходи над максимума от 40 EUR за периода от 1 януари 2003 г. (10) до 30 юни 2004 г. възлиза на 15 237 646 EUR. Според белгийските власти максималният размер от 40 EUR е спазван, считано от 30 юни 2004 г. (11)
(23)
В същото писмо от 16 септември 2004 г. белгийските власти представиха два формуляра с обобщена информация в съответствие с член 19 от Регламент (ЕО) № 1/2004 на Комисията от 23 декември 2003 г. за прилагането на членове 87 и 88 от Договора за ЕО към държавните помощи за малки и средни предприятия, които произвеждат, преработват и търгуват със селскостопански продукти (12).
(24)
Тези две мерки са предмет на две освобождавания под номера XA 53/04 и XA 54/04. Както е посочено в точка 19 и следващите от решението за откриване на официална процедура по разследване, освободената мярка под номер ХА 53/04 включва предварителното финансиране на тестовете за СЕГ (13) с максимален интензитет на помощта 40 EUR на тест и е въведена на 1 януари 2003 г. Правното основание на тази мярка е Законът от 27 декември 2002 г. относно общия бюджет на разходите за 2003 г. Освободената мярка под номер ХА 54/04 предвижда максимален интензитет на помощта 33,38 EUR на тест и е въведена на 15 октомври 2004 г. Тази мярка за помощ е с неопределен срок. Нейното правно основание е Законът от 27 декември 2003 г. относно общия бюджет на разходите за 2004 г.
(25)
В същото писмо от 16 септември 2004 г. и в отговор на въпросите, поставени от службите на Комисията, белгийските власти посочиха, че лабораториите, избрани за извършване на тестовете, трябва да отговарят на много стриктни условия, за да извършват въпросните анализи.
(26)
Скоро след писмата от 14 май 2004 г. и 16 септември 2004 г. белгийските власти изпратиха уведомление за два проекта на кралски декрети относно финансирането на дейностите на Федералната агенция за безопасност на храните в хранителната верига (Agence Fédérale pour la Sécurité de la Chaîne Alimentaire, наричана по-долу „AFSCA“). Тези мерки са имали за цел въвеждането на такса и на възнаграждение за услуга за дейностите на AFSCA. Те са предмет на Решение C(2005) 4203 от 9 ноември 2005 г. относно държавни помощи N 9/05 и N 10/05 (наричано по-долу „Решението N 9/05 и N 10/05“), посочено в решението за откриване на официална процедура по разследване. Тези мерки са приети с кралски декрет от 10 ноември 2005 г., определящ таксите, посочени в член 4 от Закона от 9 декември 2004 г. относно финансирането на AFSCA (14), както и с кралски декрет от 10 ноември 2005 г. за възнагражденията за услуги, посочени в член 5 от Закона от 9 декември 2004 г. относно финансирането на AFSCA (15). Тези два кралски декрета са влезли в сила на 1 януари 2006 г. Кралският декрет за таксите предвижда отмяна на кралския декрет от 15 октомври 2004 г., цитиран в съображение 21.
(27)
По-конкретно кралският декрет относно възнагражденията за услуги предвижда задължението кланиците да плащат възнаграждение за услуга в размер на 10,70 EUR за всяко тествано говедо или еднокопитно животно. Кралският декрет относно таксите предвижда, от своя страна, финансиране на част от тестовете за СЕГ и е възложен за изпълнение на различните сектори. Общата стойност на теста за СЕГ е 44,08 EUR, от които 12 EUR за вземане на проба (които се финансират в рамките на 10,70 EUR от кланицата по силата на кралския декрет относно възнагражденията за услуги и 1,30 EUR от таксата) и 32,08 EUR, които се финансират от таксата, като стойността се плаща пряко на лабораториите от AFSCA. В Решението N 9/05 и N 10/05 Комисията заключи, че финансирането на AFSCA от възнагражденията за услуги не представлява държавна помощ, че финансирането на общите проверки на случаен принцип от фиксираните такси не представлява държавна помощ, че финансирането на част от разходите за тестовете за СЕГ чрез таксите е съвместима държавна помощ и че финансирането на разходите за други тестове/проверки, свързани с производството/предлагането на пазара, е съвместима държавна помощ.
(28)
През декември 2006 г. Комисията изпрати нови въпроси на Белгия относно случая NN 45/04. Тези въпроси бяха свързани по-специално с възстановяването на сумите, изплатени като предварително финансиране след 1 януари 2003 г.
(29)
В отговора си от 22 февруари 2007 г. белгийските власти заявиха, че искат да извършат пълно възстановяване на всички разходи, свързани с анализите за СЕГ, в течение на период от 15 години. На практика посредством новата система за финансиране на AFSCA е създадена система за солидарно възстановяване. Считано от 1 януари 2006 г., всеки оператор заплаща вноска на AFSCA и част от тази такса отива за възстановяване на минали разходи, свързани с предварителното финансиране на тестовете за СЕГ. Всички действащи оператори, които са държали говеда през разглеждания период, участват също във финансирането на тази система.
2.2. Съдържание на жалбите, подадени срещу проекта на кралски декрет за ТСЕ
(30)
Според жалбите във връзка с проекта на кралски декрет за ТСЕ таксата се прилага към всички видове животни, заклани в белгийските кланици, и ще се налага и на вносните продукти. Един жалбоподател твърди, че значителен процент от животните, заклани в белгийските кланици, идва от други държави-членки. Според жалбоподателите таксата представлява дискриминация по отношение на внасяните животни, тъй като тези приходи се използват за възстановяване на разходите за тестове за СЕГ, извършвани на белгийските говеда.
2.3. Съмнения, изразени от Комисията в рамките на откриването на официална процедура по разследване
(31)
Като предварителна стъпка е необходимо да се уточни, че откриването на официалната процедура по разследване се отнася до помощта за финансиране на диагностиката на ТСЕ по животните в Белгия, считано от 1 януари 2001 г., и до механизмите за финансиране на тази помощ, с изключение на помощта, одобрена с решение на Комисията поради съвместимостта ѝ с вътрешния пазар. Конкретно това означава, че помощта, одобрена с Решението N 9/05 и N 10/05 (която се отнася до таксите и възнагражденията за услуги, предназначени за финансиране на AFSCA) няма да бъде оценявана по отношение на съвместимостта ѝ с разпоредбите в областта на държавната помощ, приложими към момента на отпускане на помощта. Настоящото решение се отнася следователно само до помощта за финансиране на тестовете за СЕГ през периода 2001-2006 г. и до нейната система за финансиране, тъй като помощта за тестовете за СЕГ през този период е била предварително финансирана и защото това предварително финансиране е предмет на възстановяване в течение на няколко години.
(32)
С оглед на повече яснота следва да се напомни терминологичната разлика между възнаграждение за услуга и такса: от една страна има дължими суми или възнаграждения за услуги, които покриват разходите за предоставена услуга. В настоящия случай те възлизат на 10,70 EUR и се налагат, считано от 1 декември 2004 г., въз основа на кралския декрет за ТСЕ и след това въз основа на кралския декрет за възнагражденията за услуги, предназначени за финансиране на AFSCA. От друга страна има налози или такси, които се налагат въз основа на кралския декрет от 10 ноември 2005 г., събират се от AFSCA и се дължат от стопанските единици, разположени на белгийска територия и разпределени в 7 сектора (вж. съображение 29 от Решението N 9/05 и N 10/05).
(33)
В решението си за откриване на официална процедура по разследване Комисията установи, че мерките за помощ в полза на финансирането на тестове за СЕГ се финансират и са били финансирани в Белгия чрез субсидии и система за парафискални тежести, състоящи се едновременно от възнаграждения за услуги и от такси. Част от приходите от тези възнаграждения за услуги и такси се насочва, както се твърди, за възстановяване на предварителното финансиране на тестовете.
(34)
Комисията изтъкна редица проблеми и посочи, че няма достатъчно информация, за да стигне до окончателна оценка на разглежданите мерки: първо, поставя се въпросът за наличие на предимство за получателите на услугите. Всъщност не е ясно дали възнагражденията за услуги за тестовете за СЕГ покриват частта от стойността на тестовете, която не е покрита от съвместима държавна помощ. Не бе известна нито точната стойност на тези тестове, нито източникът на допълнително финансиране, в случай че възнагражденията за услуги се окажат недостатъчни за покриване на общите разходи за тестовете за СЕГ. Не бе установено освен това дали условията, при които AFSCA е предоставяла услугите, са отговаряли на пазарните цени, по-специално поради факта, че белгийските власти не бяха посочили ясно, че подборът на лабораториите е бил извършен чрез открита и прозрачна процедура.
(35)
Второ, не беше ясен механизмът на налозите: по-специално, не бяха ясно определени получателите и вносителите и не беше изяснен механизмът на възстановяване на предварителното финансиране на разходите за тестовете за ТСЕ. Възникнаха допълнителни въпроси във връзка с условията, на които парафискалните такси трябва да отговарят, за да бъдат разглеждани като съответстващи на разпоредбите в областта на държавната помощ, по-специално относно изключването на вносните продукти от парафискалните такси, относно яснотата по въпроса дали изнасяните продукти са облагодетелствани от мярката за помощ, финансирана от таксите, и дали тежестите оказват въздействие върху цената на готовите продукти, доколкото същата се определя от измененията в предлагането и търсенето на свободния пазар.
3. МНЕНИЯ, ПРЕДСТАВЕНИ ОТ БЕЛГИЯ
(36)
Мненията на Белгия в отговор на съмненията, изразени от Комисията в нейното решение за откриване на официална процедура по разследване, бяха получени от Комисията на 27 февруари 2009 г. Те могат да бъдат обобщени по следния начин:
3.1. Квалификация на финансирането на тестовете за СЕГ като държавна помощ
(37)
На първо място, Белгия оспорва квалификацията като държавна помощ на финансирането на тестовете за СЕГ, направена от Комисията, поради задължителния характер на тези тестове. Всъщност Белгия твърди, че задължението за извършване на тестовете за СЕГ е възложено с Регламент (ЕО) № 999/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 22 май 2001 г. относно определяне на правила за превенция, контрол и ликвидиране на някои трансмисивни спонгиформни енцефалопатии (16), с оглед опазване на общественото здраве. В подкрепа на своята теза Белгия цитира две решения (17), в които Съдът на Европейския съюз е постановил, че разходите за проверките, извършени за опазване на общественото здраве, не могат да бъдат разглеждани като компенсация за предоставена услуга и че задължение на властите е да покрият тези разходи. Белгия признава, че въпросните решения се отнасят до свободното движение на стоки, а не до държавната помощ, но счита, че изложените съображения могат да бъдат приложени към областта на държавната помощ.
(38)
От друга страна, Белгия посочва, че тъй като Регламент (ЕО) № 999/2001 не изисква разходите за проверките да бъдат понесени от предприятията, всяка държава-членка може да избере „нормална“ система за финансиране на тестовете за СЕГ. Според Белгия критерият за избирателен характер на държавната помощ трябва следователно да се оценява по отношение на тази нормална система (18). За държавна помощ може да се говори само когато някои сектори или предприятия са облагодетелствани от специално третиране спрямо нормалната система, избрана от Белгия. Според Белгия Комисията, изглежда, счита, че е нормално разходите да бъдат понесени от земеделските производители, което обаче не следва от действащите разпоредби. Ако различни системи на финансиране на тестове за СЕГ могат да доведат до нарушаване на конкуренцията, това трябва според Белгия да се реши чрез хармонизиране на законодателствата (19), но съвсем не е проблем на държавна помощ. Белгия цитира също решението по делото GEMO (20), но счита, че това не променя нейния подход в конкретния случай. В писмото си от 16 октомври 2009 г. Белгия повтаря, че не е съгласна с квалификацията на финансирането като държавна помощ, направена от Комисията в нейното решение за откриване на официална процедура по разследване. Въпреки това, в дух на сътрудничество, Белгия възприема логиката на Комисията, за да изясни въпросите, повдигнати в решението за откриване на официална процедура по разследване.
3.2. Квалификация на възнаграждението за услуга
(39)
Белгия счита, че възнаграждението за услуга в размер на 10,70 EUR на тествано говедо не следва да се счита за държавна помощ.
(40)
Според Белгия за държавна помощ може да става въпрос само когато се дава предимство в полза на едно или повече предприятия. Следователно в рамките на възнаграждението за услуга може да става въпрос за предимство само когато полученото предимство е по-голямо от изплатената сума. Ако част от тестовете за СЕГ се финансира от властите, окончателното предимство в полза на земеделския производител отговаря на стойността на теста след приспадане на изплатеното възнаграждение за услугата.
(41)
Белгия продължава тази линия на разсъждение, като твърди, че в случай на възстановяване това би означавало да се иска по-голямо общо плащане от страна на земеделския производител. В действителност, ако трябва да се възстанови цялата стойност на теста, това би означавало, че в крайна сметка към тази стойност се добавя сумата на възнаграждението за услугата, която е била вече изплатена.
(42)
Белгия подчертава, че в съдебната практика на Съда на Европейския съюз става въпрос за държавна помощ само когато приходите от таксите се използват в полза на специфична група и не облагодетелстват в еднаква степен всички, които са платили такса (21). В разглеждания случай възнаграждението за услуга в размер на 10,70 EUR на тествано говедо е задължително за икономическите оператори, които участват в производството на говеждо месо. Сумата от 10,70 EUR, използвана за теста, не представлява икономическо предимство за тях и не може следователно да се счита за държавна помощ по смисъла на член 107 от ДФЕС.
(43)
Според Белгия Комисията е следвала подобна линия на разсъждение в Решението N 9/05 и N 10/05. Белгия посочва, че в това решение възнаграждението за услуга в размер на 10,70 EUR не е било квалифицирано като държавна помощ (вж. съображение 98 от решението). Подобна е логиката в Решение N 21/02, където част от разходите за тестовете за СЕГ, финансирани частично от таксите на сектора, не са счетени за държавна помощ.
(44)
В писмото си от 16 октомври 2009 г. белгийските власти посочиха, че възнаграждението за услуга се е изплащало от земеделския производител и се е отнасяло до част от стойността на тестовете за СЕГ. В отговор на въпроса на Комисията дали размерът на възнаграждението за услуга отговаря на действителната стойност на услугите, извършени от лабораториите, Белгия отговори, че възнаграждението се е отнасяло само до част от разходите за тестовете за СЕГ, както е посочено в Решението N 9/05 и N 10/05. Разсъжденията на Комисията в същото решение, изложени в съображения 61-66 и стигащи до заключението за равностойност на разходите за предоставените услуги и размера на възнагражденията за услуги, се отнасят до услуги, различни от тестовете за СЕГ. Белгия повтаря, че що се отнася до тестовете за СЕГ, в Решението N 9/05 и N 10/05 се заключава, че услугата под формата на тестове за СЕГ наистина представлява държавна помощ, но че сумата на възнаграждението за услуга (т.е. 10,70 EUR) не представлява помощ и следва да бъде извадена от стойността на тестовете.
3.3. Липса на свръхкомпенсация и съответствие на цените на тестовете с пазарните цени
(45)
Белгия се позовава на точка 132 от Насоките на Общността за държавната помощ в сектора на земеделието и горското стопанство през 2007-2013 г. (22) (наричани по-долу „Насоките за земеделския сектор 2007-2013 г.“), където е посочено, че 40 EUR на тест представлява„към настоящия момент най-ниската цена, предлагана в Общността“. Считано от юли 2005 г. цените, предлагани от AFSCA, са под 40 EUR. Това показва според белгийските власти, че цените в Белгия съответстват на пазарните цени. В Решението N 9/05 и N 10/05 Комисията признава, че лабораториите са подбирани чрез открити, прозрачни и недискриминационни процедури и че не може да се приеме, че доставчиците на услуги (т.е. лабораториите) получават държавна помощ. Междувременно положението остана непроменено. От друга страна, белгийските власти в областта на конкуренцията извършват понастоящем разследване относно ценови картели между лабораториите в рамките на тестовете за СЕГ. Според белгийските власти това показва ясно, че те не искат по никакъв начин да се заплаща допълнителна цена на лабораториите. В писмото си от 16 октомври 2009 г. белгийските власти посочиха, че ще бъде проучено евентуално картелно споразумение за цените между лабораториите и че това разследване следва по принцип да приключи през първото тримесечие на 2010 г.
3.4. Такса върху вноса и износа
(46)
Белгийските власти посочват, че таксите и възнагражденията за услуги не са били никога прилагани към вноса и износа. Само предприятията, установени в Белгия, са длъжни да заплащат такса и само за говедата, заклани в Белгия и на възраст над 30 месеца, се плаща възнаграждение за услуга в размер на 10,70 EUR.
(47)
Белгия подчертава, че Комисията е проучила вече тези мерки в рамките на Решението N 9/05 и N 10/05 и е заключила, че таксите не са дискриминационни спрямо вносните или износните продукти и не противоречат на разпоредбите на Договора.
3.5. Липса на механизъм, чрез който кланиците да прехвърлят възнаграждението за услуга върху производителите или върху други участници на пазара
(48)
Белгийските власти посочват, че кланиците прехвърлят разходите за възнаграждения за услуги върху своите клиенти, както всяко нормално предприятие прехвърля направените разходи върху клиентите си. По този начин това прехвърляне се осъществява чрез нормалните пазарни механизми. От друга страна, фактът на отразяване на разходите за възнаграждението за услуга в отделна позиция във фактурите, издавани на производителите, представлява нормална практика. В това отношение Белгия цитира съображения 93 и 95 от Решението N 9/05 и N 10/05, където критериите, предвидени в точка 25 от Насоките за ТСE, се считат за изпълнени.
3.6. Квалификация на получателите като малки и средни предприятия (наричани по-долу „МСП“)
(49)
Белгия посочва, че всички земеделски производители в Белгия са МСП въз основа на следните обстоятелства: в тях работят по-малко от 250 лица, годишният им оборот не надвишава 40 милиона евро или общият годишен баланс не надвишава 27 милиона евро и 25 % или повече от предприятието не са собственост на друго предприятие или на други предприятия, които не са МСП.
3.7. Мнения относно съвместимостта на помощта през трите периода, определени в решението за откриване на официална процедура по разследване (2001-2003 г.; 2003-2007 г.; след 2007 г.)
(50)
Периодът от 1 януари 2001 г. до 1 януари 2003 г. не изисква особени мнения от страна на Белгия, тъй като самата Комисия е стигнала до заключение за вероятна съвместимост в съображение 80 от решението за откриване на официална процедура по разследване. Белгия посочва все пак, че помощта не е надвишавала 100 % от понесените разходи и е готова да представи допълнителна информация в това отношение, ако е необходимо.
(51)
Белгия изтъква обаче, че тази информация се предоставя само като допълнение, като се има предвид нейното първоначално становище, според което не може да става въпрос за държавна помощ в настоящия случай, тъй като право на Белгия е да избере как да финансира своите тестове за СЕГ.
(52)
Белгия посочва, че през периода от 1 януари 2003 г. до 1 януари 2007 г. не е изплащана помощ, надвишаваща 100 % от стойността на теста. Белгия се позовава на Решението N 9/05 и N 10/05, в което този въпрос е бил вече проучен.
(53)
Що се отнася до периода след 1 януари 2007 г., Белгия не е предоставяла помощ, надвишаваща 40 EUR, тъй като стойността на тестовете е била под 40 EUR.
(54)
В допълнение на своите мнения Белгия представя подробна хронология на мерките, предприети в рамките на финансирането на тестовете за СЕГ. Тъй като тези данни са включени в голямата си част в описателния раздел на настоящото решение, в настоящия раздел хронологията не се възпроизвежда изцяло. Някои елементи ще бъдат все пак представени и по-долу.
(55)
Хронологията на финансирането на тестовете за СЕГ може да бъде представена, както следва:
-
от 1 януари 2001 г. до 31 декември 2001 г.: финансиране в пълен размер на тестовете от държавата,
-
от 1 януари 2002 г. до 30 юни 2004 г.: предварително финансиране на тестовете от BIRB. Общият размер на предварителното финансиране от BIRB възлиза на 67 156 527,65 EUR,
-
от 1 юли 2004 г. до 30 ноември 2004 г.: предварително финансиране от AFSCA,
-
от 1 декември 2004 г. до 31 декември 2005 г.: възнаграждение за услуга в размер на 10,70 EUR на тествано говедо по силата на кралския декрет от 15 октомври 2004 г., към която е добавено финансиране от AFSCA от резервите на последната и от подлежащия на възстановяване аванс, предоставен ѝ от държавата,
-
след 1 януари 2006 г.: финансиране чрез възнаграждение за услуга в размер на 10,70 EUR на тествано говедо и такси, наложени на 7 различни сектора (23). Тези такси служат също за възстановяване на разходите за тестовете за СЕГ, които са били предварително финансирани, считано от 1 януари 2002 г. Впоследствие възнаграждението за услуга е било индексирано на 11,07 EUR, считано от 1 януари 2008 г.
(56)
Цените на тестовете за СЕГ са, както следва:
(В евро)
Период
Общи разходи за тестовете (24)
Размер на възнаграждението за услуга
1.1.2001 г. - 31.1.2001 г.
111,81
/
1.2.2001 г.-31.3.2001 г.
89,50
/
1.4.2001 г.-31.12.2001 г.
64,71
/
1.1.2002 г.-15.3.2002 г.
64,74
/
16.3.2002 г.-31.12.2003 г.
63,45
/
1.1.2004 г.-15.1.2004 г.
63,42
/
16.1.2004 г.-30.6.2004 г.
53,88
/
1.7.2004 г.-30.11.2004 г.
43,44
/
1.12.2004 г.-31.12.2004 г.
43,44
10,70
1.1.2005 г.-30.6.2005 г.
43,47
10,70
1.7.2005 г.-31.12.2005 г.
38,62
10,70
1.1.2006 г.-30.9.2006 г.
40,35
10,70
1.10.2006 г.-31.12.2006 г.
39,32
10,70
1.1.2007 г.-31.12.2007 г.
39,35
10,70
1.1.2008 г.-31.12.2008 г.
39,38
11,07
3.8. Отговори на допълнителните въпроси, поставени от Комисията
(57)
В писмото си от 16 октомври 2009 г. Белгия внесе редица уточнения в отговор на въпросите, поставени от Комисията на 24 юли 2009 г. вследствие на мненията, представени от Белгия. На първо място, Белгия потвърди своето становище, според което държавите-членки не са длъжни да изискват от икономическите оператори да покриват разходите за тестовете за СЕГ. Тъй като става въпрос за разходи за опазване на общественото здраве, разходите за проверките, наложени от публичните власти, не могат да бъдат разглеждани като насрещна престация за предоставена услуга и да бъдат наложени на икономическите оператори. Независимо от това, в интерес на сътрудничеството, Белгия предпочита да отговори на въпросите на Комисията, възприемайки логиката на решението за откриване на официална процедура по разследване.
(58)
Относно частта на финансирането от Общността Белгия потвърди, че то действително е включено в съобщените по-рано числени данни.
(59)
След това Белгия посочи, че що се отнася до финансирането през периода от 30 юни 2004 г. до 31 декември 2005 г., то е било извършено от AFSCA от източниците на финансиране, с които последната е разполагала и които е получила от предишните организации, на чиято база е основана. През този период не е имало парафискални такси.
(60)
Комисията бе поставила въпроси относно връзката между сумата от 15 237 646 EUR с тази от 67 156 527,65 EUR, посочена в мненията на Белгия (вж. съображение 55). Белгия отговори, че сумата от 15 237 646 EUR е включена изцяло в тази от 67 156 527,65 EUR. От друга страна, белгийските власти проявиха готовност да направят изчисления за проверка на точността на посочената сума.
(61)
Относно възнагражденията за услуги Белгия посочи, че те са били за сметка на земеделските производители и не могат да представляват държавна помощ. Белгия се позовава в това отношение на Решението N 9/05 и N 10/05, в което е посочено, че само 33,38 EUR от общата цена, възлизаща на 44,08 EUR, представляват държавна помощ. Сумата от 10,70 EUR не представлява помощ и затова е била извадена от цената на теста при оценката на съвместимостта с максималния интензитет от 40 EUR на тест.
(62)
За всеки случай Белгия твърди, че единствената разлика със системата, одобрена от Комисията в Решението N 9/05 и N 10/05, е индексирането на размера на възнаграждението за услуга, който от 10,70 EUR е станал 11,07 EUR.
(63)
В писмото си от 1 декември 2009 г. Белгия коригира числените данни, представени по-рано относно броя на извършените тестове. Тя посочи, че тези числени данни заменят дадените по-рано в писмата преди и след решението за откриване на официална процедура по разследване.
(64)
Тези изменения се основават на факта, че отчетеният по-рано брой на взетите проби е бил погрешен. Всъщност първите изчисления са се основавали на теоретичния брой от 3 проби на час, докато в действителност на място са били вземани 12 проби на час. Това увеличение на броя на тестовете на час е довело до по-ниска стойност на всяко вземане на проба, което се е отразило и на общата стойност на един тест, тъй като в стойността на тестовете влиза почасова ставка, която се оказва намалена поради по-големия брой вземания на проби за един час. Освен това общият брой на закланите животни през 2003 и 2004 година бе по-малък в сравнение с числените данни, представени по-рано. Числените данни, посочени в писмото на Белгия от 1 декември 2009 г., са данните за броя на говедата, заклани за консумация от човека, които са съобщени на Комисията за 2003 и 2004 година.
(В евро)
2003 г.
Лабораторни разходи
Почасова ставка: ветеринари
Разходи за вземане на проба
Разходи за тестов комплект
Общо разходи
Интервенция
над 40 EUR/тест
януари
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
февруари
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
март
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
април
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
май
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
юни
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
юли
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
август
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
септември
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
октомври
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
ноември
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
декември
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
(В евро)
2004 г.
Лабораторни разходи
Почасова ставка: ветеринари
Разходи за вземане на проба
Разходи за тестов комплект
Общо разходи
Интервенция
над 40 EUR/тест
1-15 януари
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
16-31 януари
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
февруари
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
март
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
април
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
май
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
юни
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
юли
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
август
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
септември
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
октомври
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
ноември
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
декември
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
(65)
Въз основа на таблицата, дадена към съображение 64, Белгия заключи, че, считано от 1 юли 2004 г., общите разходи за тестовете за СЕГ са под 40 EUR.
(66)
На това основание белгийските власти предоставиха също корекция на таблицата, предоставена преди откриването на официалната процедура по разследване и поместена в съображение 25 от решението за откриване. Последните представени числени данни са реални цифри, а не прогнози, както е било преди това. От тази информация следва, че общият размер на предварителното финансиране възлиза не на 15 237 789,90 EUR, каквато е била първоначалната прогноза, а на 6 619 810,74 EUR.
Период
Цена на теста (EUR)
Брой на тестовете
Общо (EUR)
1.1.2003 г.-
15.1.2004 г.
Непряка държавна помощ
40,00
373 550
14 942 015,90
Стойност на теста 40 EUR
31,08
373 550
5 759 524,54
Общо
71,08
373 550
20 701 540,44
16.1.2004 г.-
30.6.2004 г.
Непряка държавна помощ
40,00
160 551
6 422 043,10
Такси
22,02
160 551
860 286,19
Общо
62,02
160 551
7 282 329,29
1.1.2003 г.-
30.6.2004 г.
Общ предварително финансиран бюджет над максималната сума от 40 EUR
6 619 810,74
(67)
Белгия посочва също, че ако разследването на белгийските власти в областта на конкуренцията установи, че цените на тестовете за СЕГ, извършвани от лабораториите, са били завишени в резултат на евентуално неправомерно картелно споразумение между лабораториите, тя поема задължението да възстанови надплатената част от цената, ако е необходимо и чрез започване на съдебни процедури пред компетентните съдилища.
(68)
В писмото си от 6 април 2011 г. белгийските власти потвърдиха, че възнаграждението за услуга в размер на 10,70 EUR е било предназначено само за заплащане на теста за СЕГ от получателя, който действително се е ползвал от него в този момент, а не служи за възстановяване на предварителното финансиране на извършени преди това тестове за СЕГ.
(69)
В същото писмо от 6 април 2011 г. белгийските власти посочиха, че общият размер на предварителното финансиране от BIRB е 67 156 527,65 EUR. AFSCA е възстановила част от тази сума, както следва:
Възстановени от AFSCA:
2005 г.
4 477 102 EUR
2006 г.
4 477 102 EUR
2007 г.
Няма възстановяване (удължаването на срока е поискано и получено при плащане на лихви)
2008 г.
194 901 EUR (лихви върху отложеното възстановяване)
От 2008 г. насетне
Без възстановяване на BIRB - Рамков закон от 22.12.2008 г.
Остават за възстановяване
58 202 323 EUR
(70)
Белгия посочи, че правителството е решило да спре възстановяването на предварителното финансиране на BIRB, така че получените суми ще бъдат включени в положителното салдо на AFSCA. Това салдо следва да се разглежда като възстановяване на разходите за тестовете за СЕГ.
(71)
Относно заплащането от производителя на разходите за тестовете за СЕГ Белгия потвърди, че няма специален режим, задължаващ кланиците да фактурират на производителя сумата на възнаграждението за услуга за теста за СЕГ, но че това се прави по тяхна инициатива. Белгия представи няколко примера на фактури, откъдето се вижда ясно, че фактурирането на сумата на възнаграждението за услуга е направено като отделна позиция във фактурите. Става въпрос за документ за покупка, който кланицата издава на производителя и в който сумата на възнаграждението за услуга е извадена от общата сума, платима от кланицата на производителя за покупката на животното. Според Белгия това е доказателство, че производителят е този, който в крайна сметка заплаща теста за СЕГ на AFSCA.
(72)
В последното си писмо от 25 май 2011 г. белгийските власти посочиха, че размерите на помощта могат да бъдат предмет на кумулативно прилагане на минималната помощ, както е предвидено в Регламент (ЕО) № 1860/2004 на Комисията от 6 октомври 2004 г. относно прилагането на членове 87 и 88 от Договора за ЕО спрямо минималните помощи в секторите на земеделието и рибарството (25), и на съвместимата помощ от 40 EUR на тест за периода, през който регламентът е бил в сила.
4. МНЕНИЯ, ПРЕДСТАВЕНИ ОТ ТРЕТИ СТРАНИ
(73)
В рамките на настоящата процедура Комисията не получи мнения от трети заинтересовани страни.
5. ОЦЕНКА
5.1. Преценка на наличието на помощ
(74)
Като предварителна стъпка Белгия посочи в мненията си относно решението за откриване на официална процедура по разследване, че според нея разходите за тестовете за СЕГ са финансирани от държавите-членки поради задължителния им характер и че няма общностна разпоредба, която да изисква разходите за проверките да се поемат от предприятията. От друга страна, Насоките за земеделския сектор 2007-2013 г. и практиката на Комисията ясно сочат, че различните равнища на разходите за тестовете може да предизвикат нарушаване на конкуренцията и че повечето държави предоставят помощ за покриване на цената на тестовете, следователно е необходимо регламентиране на интензитета, с цел да бъде ограничено нарушаването на конкуренцията, предизвикано от тази помощ. По-специално в Насоките за ТСE е ясно посочено, че помощта, предоставяна от държавите, създава рискове от нарушаване на конкуренцията. В точка 24 от Насоките за ТСE например се определя, че „считано от 1 януари 2003 г., по отношение на задължителните изследвания за СЕГ, извършвани при говеда, заклани за консумация от хората, общият размер на пряката и непряката публична помощ, включително плащанията от Общността, не може да надхвърля общо 40 EUR на тест. Задължението за извършване на изследвания може да се основава на общностното или националното законодателство.“ Тези насоки бяха представени на държавите-членки, които бяха призовани да предприемат подходящи мерки и да приведат своите режими в съответствие с тези насоки. Освен това в Насоките за земеделския сектор 2007-2013 г. квалификацията на тестовете за СЕГ като държавна помощ е изложена в точка 132, буква е) и следващите. От друга страна е важно да се подчертае, че Решението N 9/05 и N 10/05, където част от финансирането на тестовете за СЕГ е квалифицирано като помощ, не бе обжалвано от белгийските власти, което косвено означава, че белгийските власти са приели тази квалификация на помощта за финансирането на тестовете за СЕГ като държавна помощ.
(75)
От гореизложеното може да се направи изводът, че оспорването от страна на Белгия на квалификацията на помощта за финансирането на тестовете за СЕГ като държавна помощ поради задължителния характер на тези тестове е неоснователно, като се имат предвид приложимите и прилагани от дълги години разпоредби.
(76)
Следователно Комисията разглежда въпросните мерки в светлината на член 107 от ДФЕС. Член 107, параграф 1 от ДФЕС предвижда, че с изключение на дерогациите, предвидени от Договора, всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар.
(77)
За да попадне дадена мярка в обхвата на приложение на член 107, параграф 1 от ДФЕС, трябва да са изпълнени едновременно следните четири условия: 1. мярката трябва да е финансирана от държавата или чрез използване на държавни ресурси и да може да бъде приписана на държавата; 2. трябва да се отнася избирателно за определени предприятия или производствени сектори; 3. трябва да осигурява икономическо предимство на предприятията получатели; 4. трябва да засяга търговията в рамките на Съюза и да нарушава или да заплашва да наруши конкуренцията.
(78)
В следващите съображения тези четири критерия ще бъдат приложени към мерките, които биха могли да представляват държавна помощ.
(79)
Както е посочено в съображение 55, за финансиране на разходите за тестовете за СЕГ са използвани различни системи на финансиране. В рамките на проучването на критерия за наличие на държавни ресурси, настоящото решение разграничава различните начини на финансиране на тестовете за СЕГ.
5.1.1. Наличие на държавни ресурси
5.1.1.1. От 1 януари 2001 г. до 31 декември 2001 г.
(80)
През периода от 1 януари 2001 г. до 31 декември 2001 г. разходите за тестовете за СЕГ са били финансирани изцяло от държавата. Няма съмнение, ч в този случай става въпрос за финансиране чрез използване на държавни ресурси.
5.1.1.2. От 1 януари 2002 г. до 30 юни 2004 г.
(81)
През следващия период, т.е. от 1 януари 2002 г. до 30 юни 2004 г., тестовете са били предварително финансирани от BIRB, в очакване на структурно решение за финансирането на тестовете. BIRB е държавна федерална структура с юридическа правосубектност, създадена след преобразуване на предишната Белгийска служба за икономика и земеделие (Office Belge de l’Économie et de l’Agriculture, OBEA) и отдел „Земеделие“ на предишната Централна служба за квоти и лицензи (Office Central des Contingents et Licences, OCCL). Това е парадържавна агенция от категория В, подчинена на министъра на земеделието и средните класи. BIRB е разплащателна агенция, одобрена в рамките на общата селскостопанска политика и финансирана от ФЕОГА (26). Тя може освен това да бъде натоварвана със задачи, произтичащи от селскостопанската политика на федералното правителство или на регионалните правителства. За да може да балансира своя административен бюджет, BIRB разполага с държавна субсидия, вписана в бюджета на нейните правомощия за надзор на федерално равнище (Service public fédéral Économie) (Държавна федерална служба „Икономика“), и с някои собствени приходи (приходи от някои възнаграждения за услуги и от ограничени инвестиции). С оглед на гореизложеното финансирането чрез използване на BIRB представлява финансиране от държавни ресурси.
5.1.1.3. От 1 юли 2004 г. до 30 ноември 2004 г.
(82)
От 1 юли 2004 г. до 30 ноември 2004 г. тестовете са били предварително финансирани от AFSCA. Според съществуващите тогава законодателни разпоредби (т.е. основно Закона от 4 февруари 2000 г. относно създаването на AFSCA (27) AFSCA се финансира по-специално от различни приходи, като дължими суми, такси и възнаграждения за услуги, административни глоби, случайни приходи, дарения, завещания и пр. (28) AFSCA е държавна структура с юридическа правосубектност, класифицирана в категория А, предвидена от Закона от 16 март 1954 г. относно контрола на някои органи от обществен интерес (29). От изложените съображения следва, че финансиранията, предоставени от AFSCA, представляват държавни ресурси и че отпускането им се решава от публичните власти, тъй като AFSCA е подчинена йерархично на министъра, отговарящ за общественото здраве.
5.1.1.4. От 1 декември 2004 г. до 31 декември 2005 г.
(83)
Що се отнася до периода от 1 декември 2004 г. (дата на влизане в сила на кралския декрет от 15 октомври 2004 г.) до 31 декември 2005 г. (дата на влизане в сила на кралските декрети от 10 ноември 2005 г.), тестовете за СЕГ са били финансирани чрез възнаграждение за услуга в размер на 10,70 EUR на тествано говедо, към което е добавено финансиране от AFSCA от резервите на последната и от подлежащия на възстановяване аванс, предоставен на агенцията от държавата.
(84)
Частичното финансиране, осъществено от AFSCA и произхождащо от нейните собствени средства, представлява държавен ресурс (вж. съображение 82).
(85)
Що се отнася до това, дали възнагражденията за услуги представляват държавни ресурси, може да става дума за държавни ресурси, ако се окаже, че възнагражденията за услуги не покриват изцяло действителната стойност на услугите, която имат за цел да възстановят. В действителност, ако няма съответствие между стойността на предоставената услуга и възнаграждението за услугата, излишъкът представлява държавен ресурс, с който може да разполага държавната структура, на която е изплатено това възнаграждение. Ето защо е важно да се провери дали възнагражденията за услуги, изплатени на AFSCA за тестовете за СЕГ, представляват плащания за услугите на AFSCA, които действително са предоставени на предприятията, и дали те са били определяни на базата на пазарната цена (вж. съображение 54 от решението за откриване на официална процедура по разследване). Този въпрос е обсъден по-долу при разглеждането на понятието за предимство.
5.1.1.5. След 1 януари 2006 г.
(86)
Що се отнася до периода след влизането в сила на кралските декрети от 10 ноември 2005 г., т.е. до периода, започнал на 1 януари 2006 г., следва да се проучи дали възнагражденията за услуги и таксите, определени от тези декрети, представляват държавни ресурси. Този въпрос бе вече проучен в рамките на Решението N 9/05 и N 10/05. В съображение 44 от него бе посочено, че по принцип таксите представляват държавни ресурси и че възнагражденията за услуги може да представляват държавни ресурси, ако се окаже, че тези възнаграждения не покриват изцяло действителната стойност на услугите, която имат за цел да възстановят. В случая с тестовете за СЕГ същите са финансирани отчасти чрез възнаграждения за услуги и отчасти - чрез такси. В Решението N 9/05 и N 10/05 се заключава, че финансирането на част от стойността на тестовете за СЕГ посредством възнаграждения за услуги не представлява държавна помощ и че финансирането посредством такси е съвместима държавна помощ. Както е посочено в съображение 34 от решението за откриване на официална процедура по разследване, помощта, одобрена с решение на Комисията, не е предмет на настоящото решение и следователно няма да бъде проучвана отново тук.
(87)
От друга страна, в светлината на информацията, предоставена от Белгия след откриването на официалната процедура по разследване, се оказа, че приходите от таксите са били отчасти използвани през 2005 г. и 2006 г. за възстановяване на предварителното финансиране на тестовете за СЕГ, надвишаващо 40 EUR през периода от 1 януари 2003 г. до 1 декември 2004 г. Това обаче не беше посочено в Решението N 9/05 и N 10/05. Следователно част от таксите е служила за финансиране на тестовете за СЕГ, извършени през периода от 1 януари 2003 г. до 1 декември 2004 г., като целта е била да бъдат възстановени солидарно от земеделските производители предварително финансираните разходи за задължителните тестове за СЕГ над максималния размер от 40 EUR.
(88)
Насочването на част от приходите от тези такси за възстановяване на предварителното финансиране на тестовете не променя по никакъв начин квалификацията им като държавни ресурси, дадена в Решението N 9/05 и N 10/05.
5.1.2. Избирателно предимство за дадено предприятие
(89)
При разследването за наличие на предимство е важно да се направи разлика между мерките, финансирани чрез държавни ресурси, включително такси, от една страна, и мерките, финансирани чрез възнаграждения за услуги, от друга страна.
(90)
Относно мерките, финансирани чрез държавни ресурси, включително такси, Комисията винаги е считала (30), че ако държавата финансира разходите за задължителните проверки, свързани с производството или пускането на пазара на продукти, това следва да се разглежда като избирателно предимство за предприятията (31). В действителност държавата е облекчила тежести, които обикновено са включени в бюджета на дадено предприятие. От гореизложеното може да се заключи, че земеделските производители, кланиците и другите субекти, които преработват, обработват, продават или пускат на пазара продукти, произхождащи от говеда и подлагани задължително на тестове за СЕГ по силата на действащото през разглеждания период законодателство, осъществяват стопанска дейност и са се възползвали от държавна помощ чрез финансирането на тестовете за СЕГ от държавата, считано от 1 януари 2001 г.
(91)
Доводите, изложени от Белгия (вж. съображение 37 и следващите), че финансирането на тестовете за СЕГ е наложено с цел опазване на общественото здраве и че държавата-членка е тази, която избира нормалната система за финансиране на тестовете за СЕГ, не могат да бъдат приети поради основанията, посочени в съображение 74. В по-специфичния контекст на оценката на избирателността, Белгия изтъква довода, че за избирателност може да се говори само когато някои сектори или предприятия са облагодетелствани от специално третиране спрямо нормалната система. Фактът, че са налице разлики между отделните държави-членки относно финансирането на тестовете за СЕГ и че това може да доведе до нарушаване на конкуренцията, според Белгия не е въпрос на държавна помощ, а на хармонизиране на законодателствата.
(92)
Този довод обаче не може да бъде приет. Както е посочено в Решението N 9/05 и N 10/05, критерият за избирателност е изпълнен, когато предимството се дава само на някои предприятия или на даден сектор на дейност. В конкретния случай, на национално равнище финансирането на тестовете за СЕГ от държавата облагодетелства само един определен сектор, а именно сектора за отглеждане на животни, подлагани на тестове за СЕГ. На общностно равнище финансирането на тестовете за СЕГ в полза на белгийските предприятия от държавата или посредством държавни ресурси дава на тези предприятия предимство спрямо техните конкуренти от други държави, в които финансирането на задължителните тестове за СЕГ не се поема от държавата, нито от държавни ресурси. В преамбюла към Насоките за ТСE (точки 8 и 9) ясно е посочено, че извършваното хармонизиране, задължаващо сектора да покрие разходите, е бавно и че Комисията е решила поради това да поясни и да измени своята политика в областта на държавната помощ по отношение на разходите, породени от тестовете за СЕГ. Точка 24 от Насоките за ТСE определя от своя страна, че задължението за извършване на изследвания може да се основава на общностното или на националното законодателство. В тази точка е посочено ясно, че няма общностно хармонизиране по отношение на задължението за извършване на тестовете, което ще рече, че това може да доведе и до избирателна помощ, поставяща в по-благоприятно положение предприятията в определена държава-членка. В заключение, мерките, финансирани посредством използване на държавни ресурси, в това число такси, дават избирателно предимство на земеделските производители, кланиците и другите субекти, които преработват, обработват, продават или пускат на пазара продукти от говеда, подложени задължително на изследване за СЕГ по силата на действащото законодателство, тъй като намаляват разходите на тези получатели. Тези предимства не се предоставят чрез преки плащания, а чрез поемане на разходите за тестовете за СЕГ от страна на публичните власти, заплащащи пряко стойността на тестовете на лабораториите, които ги извършват по искане на кланиците и фактурират разходите на AFSCA.
(93)
Относно мерките за помощ, финансирани чрез възнаграждения за услуги, е важно да се провери дали чрез тези възнаграждения се предоставя предимство. Както е посочено в решението за откриване на официална процедура по разследване (в съображения 61 и 62), може да става дума за предимство само ако тези възнаграждения за услуги са по-малки от реалните разходи за услугите, действително предоставени от AFSCA на икономическите оператори. Важно е също да се провери дали таксите представляват плащания за услугите на AFSCA, действително предоставени на предприятията. По-конкретно, въпросът е да се разбере дали е било дадено предимство на кланиците и производителите, които са платили възнаграждението за услуга в размер на 10,70 EUR на тествано говедо през периода от 1 декември 2004 г. до 31 декември 2005 г., и дали същите действително са се възползвали от услугите, предоставяни от AFSCA.
(94)
Белгийските власти посочиха в отговора си на решението за откриване на официална процедура по разследване, че възнаграждението за услуга в размер на 10,70 EUR на тествано говедо е било единственият източник за финансиране на AFSCA за покриване на разходите за тестовете за СЕГ, с изключение на резервите на AFSCA и подлежащия на възстановяване аванс, предоставен от държавата. Заплащането на възнаграждението за услуга се извършва от кланиците. Белгийските власти заявиха, че кланиците не са били правно задължени да фактурират сумата на възнаграждението за услуга на своите клиенти, но че практиката на кланиците е да фактурират разхода за възнаграждението за услуга на производителите като отделна позиция. Това бе доказано от Белгия чрез няколко примера на фактури, откъдето се вижда ясно, че кланиците фактурират на производителите сумата на възнаграждението за услуга като отделна позиция. Според Белгия не е необходимо формално регламентиране на начина, по който кланиците прехвърлят на производителите или на други евентуални получатели на услугите изплащаното от тях възнаграждение за услуга, тъй като този разход се фактурира на производителите подобно на други разходи, възникващи при клането и фактурирани на производителите.
(95)
От гореизложеното може следователно да се заключи, че съмнението, изразено при откриването на официална процедура по разследване в съображение 44, че таксата за кланиците е значително по-висока, отколкото за други получатели на услугата, бе разсеяно от представената от Белгия информация относно фактурирането на производителите на това възнаграждение за услуга.
(96)
Колкото до въпроса дали цената на тестовете за СЕГ е пазарната цена, Белгия заяви пред Комисията, първо, че от юли 2005 г. цените, предлагани от AFSCA, са под 40 EUR, докато в Насоките за земеделския сектор 2007-2013 г. се посочва 40 EUR като най-ниската цена, предлагана в Общността по същото време. Това показва, че цените съответстват на цените, практикувани другаде в Европа през определения период. Второ, Белгия отговори на решението за откриване на официална процедура по разследване, че положението е същото, като положението, разглеждано в Решението N 9/05 и N 10/05, което заключи, че определянето на доставчиците на услуги е извършено чрез прозрачни и недискриминационни процедури (вж. съображение 82 от Решението N 9/05 и N 10/05). Трето, Комисията взема предвид поетия от Белгия ангажимент да предприеме всички възможни правни мерки, за да бъдат възстановени надплатените суми за цените на тестовете, в случай че разследванията на белгийските власти, отговарящи за конкуренцията, установят неправомерно картелно споразумение между лабораториите, което е довело до завишаване на цените на тестовете. Въз основа на тези съображения Комисията заключи, че възнагражденията за услуги не могат да се разглеждат като държавни ресурси, тъй като възнагражденията за услуги, изплатени на AFSCA за тестовете за СЕГ, представляват плащания за услугите на AFSCA, които действително са предоставени на предприятията, и са били определяни на базата на пазарната цена.
(97)
Може да се заключи, в съответствие с Решението N 9/05 и N 10/05, че чрез възнаграждението за услуга не е предоставено предимство нито на кланиците, нито на производителите, тъй като то представлява заплащане за услуга, от която се е ползвал дължащия възнаграждението, и тъй като цената на теста е определена на базата на пазарната цена. Това заключение позволява също да се заключи, че липсва финансиране чрез използването на държавни ресурси, тъй като цената на теста съответства на пазарната цена.
5.1.3. Нарушаване на конкуренцията и последици за търговията в Съюза
(98)
По отношение на останалите условия за прилагане на член 107, параграф 1 от ДФЕС мярката може да окаже въздействие върху позицията на Белгия в този сектор (32). Тъй като белгийските предприятия действат на силно конкурентен международен пазар, мярката нарушава или има опасност да наруши конкуренцията (33) и засяга търговията между държавите-членки.
5.1.4. Заключения относно характера на „помощ“ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС
(99)
В светлината на гореизложеното Комисията смята, че финансирането на тестовете за СЕГ чрез използване на такси и други държавни ресурси, като посочените по-горе, е предимство, финансирано от държавни ресурси. Това предимство нарушава или заплашва да наруши конкуренцията, като поставя в по-благоприятно положение определени предприятия и производства, щом като може да засегне търговията между държави-членки. Предимството се предоставя на земеделските производители, кланиците и другите субекти, които преработват, обработват, продават или пускат на пазара продукти, произхождащи от говеда и подлагани задължително на изследване за СЕГ по силата на действащото законодателство. Следователно Комисията заключава, че тези мерки попадат в обхвата на член 107, параграф 1 от ДФЕС. От друга страна, онази част от тестовете за СЕГ, които се финансират от възнаграждения за услуги, не представляват помощ, тъй като изплащащите възнаграждението за услуга получават услуги, доставени на пазарна цена.
5.2. Неправомерност на помощта
(100)
След 1 януари 2001 г. белгийските власти не са уведомили Комисията по смисъла на член 108, параграф 3 от ДФЕС относно мерките за помощ, състоящи се във финансирането на тестовете за СЕГ. Помощта, попадаща в приложното поле на Регламент (ЕО) № 1/2004, е освободена от задължението за уведомяване, ако спазва условията, предвидени в същия регламент. Следователно ако не са спазени посочените условия, тя е неправомерна.
5.3. Финансиране на помощта
(101)
По отношение на държавната помощ, финансирана частично чрез парафискална такса, тоест чрез таксата, Комисията трябва да проучи финансираните чрез помощта дейности, както и финансирането на самата помощ. В действителност евентуалната несъвместимост на финансирането на дадена държавна помощ с вътрешния пазар би направила несъвместима и самата помощ, дори и когато отпускането на помощта е в съответствие с приложимите правила за конкуренцията.
(102)
Според постоянната съдебна практика таксите не попадат в приложното поле на разпоредбите на ДФЕС относно държавната помощ, освен ако те не представляват начин на финансиране на мярка за помощ, така че да бъдат неразделна част от тази мярка (34). За да може дадена такса или част от такса да се счита за неразделна част от мярка за помощ, непременно трябва да има задължителна връзка между предназначението на таксата и това на помощта съгласно приложимата национална правна уредба, в смисъл че приходите от таксата задължително се насочват за финансиране на помощта (35). Ако такава връзка съществува, приходите от таксата влияят пряко върху размера на помощта (36) и следователно върху оценката на съвместимостта на тази помощ с вътрешния пазар (37).
(103)
Необходимо е следователно да се проучи дали таксата, събирана от 1 юли 2004 г., отговаря на критериите, изложени в съображение 102, като се държи сметка за правните инструменти, приложими през различните периоди. Финансираната помощ е била предмет на освобождаване, но това освобождаване не включва системата на финансиране на помощта, така че трябва да се провери правомерността на системата на финансиране през целия разглеждан период.
5.3.1. От 1 юли 2004 г. до 31 декември 2005 г.
(104)
През този период помощта е предварително финансирана от AFSCA и чрез възнаграждения за услуги по силата на кралския декрет от 15 октомври 2004 г. (последните не са обаче част от настоящия раздел, тъй като не става въпрос за помощ - вж. съображение 97). Следва да се провери дали системата на финансиране е неразделна част от мярката за помощ. От действащото законодателство не следва, че има задължителна връзка в предназначението между начина на финансиране на AFSCA и финансирането на тестовете за СЕГ, нито че приходите от таксата са насочвани непременно за финансиране на помощта. В действителност Законът от 4 февруари 2000 г. относно създаването на AFSCA предвижда различни източници на финансиране на AFSCA (вж. съображение 82). Освен това не може да се заключи, че приходите от таксата влияят пряко върху размера на помощта, тъй като тестовете са финансирани едновременно от възнагражденията за услуги и от AFSCA за надплатената сума. Следователно размерът на помощта, изплатена от AFSCA, варира в зависимост от цената на тестовете, а не в зависимост от таксите, плащани на AFSCA. В заключение, няма задължителна връзка в предназначението между приходите от таксите и възстановяването на предварителното финансиране.
5.3.2. След 1 януари 2006 г.
(105)
Считано от тази дата въпросът за таксите е уреден с кралския декрет относно таксите за финансиране на AFSCA. С Решението N 9/05 и N 10/05 беше проучена системата на финансиране посредством такси и беше достигнато до заключението, че начинът на финансиране на част от разходите, свързани с тестовете за СЕГ, не дискриминира вносните или износните продукти и не противоречи на разпоредбите на Договора (38). Както е посочено в съображение 31, настоящото решение не се отнася до мерките, които са одобрени по-рано. Независимо от това, тъй като Белгия посочи, че част от таксите е служила, считано от 1 януари 2006 г., за възстановяване на предварителното финансиране на предходните тестове за СЕГ, Комисията е в правото си да проучи системата на финансиране, доколкото таксите финансират възстановяването на предварителното финансиране на тестовете за СЕГ.
(106)
Белгия посочи, че системата на финансиране не се е променила, с изключение на индексирането на възнаграждението за услуга. Единственият променен елемент е използването на приходите от такси за възстановяване на предварителното финансиране на разходите за СЕГ през 2006 г.
(107)
Колкото до въпроса дали това финансиране е неразделна част от мярката за помощ, отговорът е отрицателен. Насочването на таксите след 2006 г. за възстановяване на предварителното финансиране на тестовете не е повлияло на размера на отпуснатата помощ. Освен това белгийските власти посочиха, че системата на възстановяване е система за солидарно възстановяване, при която всеки оператор заплаща вноска на AFSCA, като една част от тази такса отива за възстановяването на миналите разходи, свързани с предварителното финансиране на тестовете за СЕГ. Всички действащи оператори, които са държали говеда през разглеждания период, участват също във финансирането на тази система, но те не са единствените, които плащат такси. Следователно Комисията заключава, че финансирането на помощта не е неразделна част от разглежданата мярка за помощ.
5.4. Оценка на съвместимостта на мерките за помощ
(108)
Когато помощта представлява държавна помощ и попада в приложното поле на член 107, параграф 1 от ДФЕС, целесъобразно е да се проучи дали тя може да се счита за съвместима с вътрешния пазар по силата на член 107, параграфи 2 и 3 от ДФЕС.
(109)
С оглед на разглежданата мярка може да е приложим само член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, който предвижда, че като съвместими с вътрешния пазар могат да се приемат помощите, които имат за цел да улеснят развитието на някои икономически дейности или на някои икономически региони, доколкото тези помощи не засягат по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес.
(110)
По силата на точка 23.3 от Насоките на Общността за държавната помощ в земеделския сектор (39) за периода 2000-2006 г. (наричани по-долу „Насоките за земеделския сектор 2000-2006 г.“) и на Известието на Комисията за определяне на приложимите правила при оценка на незаконосъобразната държавна помощ (40) всяка неправомерна помощ по смисъла на член 1, буква е) от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО (41) трябва да се оценява в съответствие с правилата и насоките, действащи към момента на предоставяне на помощта. През 2002 г. Комисията прие Насоките за ТСE. Тези Насоки бяха в сила от 1 януари 2003 г. до 31 декември 2006 г. (42) В точка 44 от Насоките за ТСE се определя, че с изключение на случаите, отнасящи се по-специално до тестовете за СЕГ, неправомерната помощ по смисъла на член 1, буква е) от Регламент (ЕО) № 659/1999 ще бъде проучвана в съответствие с правилата и насоките, приложими към момента на предоставяне на помощта. Тъй като помощта е била предоставена през периода от 1 януари 2001 г. до 31 декември 2005 г., Насоките за ТСE представляват подходящата рамка за проучването на тази помощ.
(111)
В съответствие с точка 194, буква в) от Насоките за земеделския сектор 2007-2013 г., Комисията няма да прилага вече Насоките за ТСE, считано от 1 януари 2007 г., освен за неправомерната помощ, определена в точка 43 и следващите от Насоките за ТСE.
(112)
В зависимост от приложимостта на различните правни разпоредби могат да бъдат обособени два периода.
5.4.1. Период от 1 януари 2001 г. до 31 декември 2002 г.: приложимост на точка 11.4 от Насоките за земеделския сектор 2000-2006 г., на които се позовава точка 45 от Насоките за ТСE
(113)
Точка 45 от Насоките за ТСE предвижда, че относно неправомерната държавна помощ, имаща за цел да покрие разходите, свързани с тестовете за СЕГ, и отпусната преди датата на влизане в сила на Насоките за ТСE (т.е. 1 януари 2003 г.), Комисията ще оценява съвместимостта на тази помощ в съответствие с точка 11.4 от Насоките за земеделския сектор 2000-2006 г. и със своята практика от 2001 г. насетне да приема такава помощ в размер до 100 %.
(114)
В съответствие с точка 11.4 от Насоките за земеделския сектор 2000-2006 г., за да бъде разглеждана като съвместима:
-
мярката трябва да се вписва в рамките на съответна програма на общностно, национално или регионално равнище за предотвратяване, надзор или ликвидиране на въпросната болест (точка 11.4.2),
-
мярката трябва да бъде насочена към предотвратяване или обезщетение, или към комбинация от двете (точка 11.4.3),
-
мярката трябва да бъде съвместима както с целите, така и със специфичните разпоредби, предвидени от ветеринарното и фитосанитарното законодателство на Общността (точка 11.4.4),
-
интензитетът на помощта не следва да превишава 100 % от приемливите разходи (точка 11.4.5).
Когато помощта се предоставя в рамките на общностни и/или национални, и/или регионални схеми за помощ, Комисията ще изисква да се представи доказателство, че няма риск от прекомерни обезщетения поради евентуално натрупване на мерки, предвидени от няколко схеми за помощ. Когато дадена общностна помощ бъде одобрена, трябва да се посочат датата и данните на съответното решение на Комисията.
(115)
По отношение на първите три условия още решението за откриване на официална процедура по разследване заключи, че те са изпълнени (вж. съображение 80 на посоченото решение за откриване). Белгийските власти потвърдиха впрочем този подход в своите мнения относно решението за откриване на официална процедура по разследване. В действителност СЕГ е заразна болест и представлява заплаха за здравето на човека. Става въпрос за болест по животните, чието първично огнище трябва да бъде обявено пряко пред Комисията и пред другите държави-членки (43). Целта на мярката за помощ е да се бори срещу СЕГ чрез изследване на закланите и на мъртвите животни. Компенсацията на разходите, понесени от земеделските производители, трябва да гарантира, че мерките се прилагат ефективно. Всички мерки се вземат в съответствие с общностното право или са препоръчани от него (44).
(116)
По отношение на четвъртото условие информацията, предоставена от Белгия, посочва финансиране на тестове за СЕГ в размер, вариращ през този период от 111,81 EUR до 63,45 EUR (вж. съображение 56). Тези разходи включват лабораторния анализ, разходите за вземане на проби от ветеринар и стойността на тестовия комплект. Комисията счита, че тези разходи са в съответствие с посочените в точка 11.4.5 от Насоките за земеделския сектор 2000-2006 г., които наред с другите, посочват като действителни разходи санитарния контрол, тестовете и други мерки за диагностика.
(117)
В заключение помощта, предоставена през периода от 1 януари 2001 г. до 31 декември 2002 г., е съвместима.
5.4.2. Период от 1 януари 2003 г. до 31 декември 2005 г.: приложимост на точка 21 и следващите от Насоките за ТСE
(118)
В съответствие с точка 23 от Насоките за ТСE Комисията реши да продължи да разрешава помощи, които покриват до 100 % от разходите, свързани с тестовете за СЕГ, съгласно принципите, изложени в точка 11.4 от Насоките за земеделския сектор 2007-2013 г. (вж. съображение 114).
(119)
Освен това съгласно Насоките за ТСE трябва да са изпълнени и следните условия:
-
считано от 1 януари 2003 г., по отношение на задължителното изследване за СЕГ на говедата, заклани за консумация от човека, помощта, в това число плащанията от Общността, не може на надвишава 40 EUR на тест (вж. точка 24 от Насоките за ТСE),
-
държавната помощ за покриване на разходите за тестове за СЕГ се изплаща на оператора на мястото, където трябва да се вземат проби за тестовете. Ако помощта се изплаща на лабораториите, трябва да се докаже, че цялата сума на помощта се предоставя на оператора (точка 25 от Насоките за ТСE).
(120)
Както е посочено в съображения 115 и 116, четирите условия, съдържащи се в Насоките за земеделския сектор 2000-2006 г., са изпълнени.
(121)
Във връзка с условието, отнасящо се до максималния размер от 40 EUR на тест, Комисията отбелязва, че този максимален размер е бил надвишен през периода от 1 януари 2003 г. до 30 юни 2004 г. Според информацията, предоставена от Белгия, общата сума на това надвишаване през този период е възлизала на 6 619 810,74 EUR. Считано от 1 юли 2004 г. общите разходи за теста са над 40 EUR (вж. съображение 64). Белгийските власти посочиха, че тези суми включват националните плащания и плащанията от Общността (вж. съображение 58).
(122)
Относно условието, че помощта трябва да се изплаща на оператора на мястото, където се вземат проби за тестовете, и че ако помощта се изплаща на лабораториите, трябва да се докаже, че цялата сума на държавната помощ се предоставя на оператора (точка 25 от Насоките за ТСE), Комисията заключи, че това условие е изпълнено.
(123)
Както е посочено в решението за откриване на официална процедура по разследване, белгийските власти заявиха, че разходите за тестовете за СЕГ се изплащат пряко на лабораториите. Операторите не трябва да плащат никакви лабораторни разходи за тестовете за СЕГ, извършвани на говедата. Тази оценка съответства на това, което беше решено за аналогичната система в Решението N 9/05 и N 10/05 (съображение 95). Както вече бе посочено, единственият разход, прехвърлен върху производителите, е този за възнаграждението за услуга (вж. съображение 93 и следващите), но тази част от финансирането на теста за СЕГ не представлява помощ. Следователно на оператора се предоставя целият размер на помощта.
5.4.3. След 1 януари 2006 г.
(124)
Относно периода след 1 януари 2006 г. Комисията се позовава на Решението N 9/05 и N 10/05, тъй като настоящото решение няма за цел да се връща към помощта, одобрена в посоченото решение.
5.4.4. Заключение
(125)
В заключение, помощта, предоставена за финансирането на тестовете за СЕГ, която надвишава размера от 40 EUR на тест през периода от 1 януари 2003 г. до 30 юни 2004 г. и чиято обща сума възлиза на 6 619 810,74 EUR, е несъвместима с вътрешния пазар.
5.5. Възстановяване на предварително финансирания бюджет
(126)
Както бе посочено по-горе, тестовете са били финансирани чрез държавни ресурси за сумата над максимума от 40 EUR на тест през периода от 1 януари 2003 г. до 30 юни 2004 г.
(127)
Белгия реши да извърши възстановяване на тази надплатена сума посредством таксите, събирани за финансирането на AFSCA след 1 януари 2006 г., което първоначално беше разсрочено за период от 15 години, но изоставено по-късно. Според белгийските власти причината за този общ подход е трудността да се осъществи на практика възстановяване поотделно от операторите, тъй като някои от тях са починали или са прекратили дейността си.
(128)
В последващо писмо от 6 април 2011 г. белгийските власти посочиха, че през периода 2005-2006 г. AFSCA е предприела възстановяване посредством средства на AFSCA.
(129)
Предложената система на възстановяване не съответства обаче на изискванията в областта на възстановяването на неправомерна и несъвместима помощ. В действителност, според съдебната практика възстановяването има за цел да възстанови положението, съществувало на пазара преди предоставянето на съответната помощ. Целта за възстановяване на предходното състояние е постигната, когато неправомерната и несъвместимата с вътрешния пазар помощ бъде възстановена от получателя и последният загуби предимството, от което се е ползвал на пазара спрямо своите конкуренти, като по този начин се възстанови положението преди изплащането на помощта (45). Помощта, която трябва да се възстанови, включва лихви с подходящ процент, фиксиран от Комисията; лихвата е дължима от датата, на която неправомерната помощ е била на разположение на получателя, до датата на нейното възстановяване (46). В съответствие с Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията от 21 април 2004 г. за прилагането на Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета относно определянето на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за създаване на Европейската общност (47) лихвите се изчисляват с натрупване, което в случая не е така. Освен това член 14 от Регламент (ЕО) № 659/1999 предвижда, че съответната държава-членка трябва да предприеме всички необходими стъпки за незабавното и ефективно изпълнение на решението на Комисията. Възстановяването, както то е предложено и частично осъществено от Белгия, не отговаря на гореизложените изисквания и не може да се счита за възстановяване по смисъла на член 14 от Регламент (ЕО) № 659/1999.
6. ЗАКЛЮЧЕНИЯ
(130)
Комисията заключава, че финансирането на тестовете за СЕГ посредством възнаграждения за услуги не представлява помощ.
(131)
Комисията заключава, че финансирането на тестовете за СЕГ посредством използване на държавни ресурси представлява помощ в полза на земеделските производители, кланиците и другите субекти, които преработват, обработват, продават или пускат на пазара продукти, произхождащи от говеда и подлагани задължително на изследване за СЕГ по силата на действащото законодателство. Тази помощ е съвместима за периода от 1 януари 2001 г. до 31 декември 2002 г. и от 1 юли 2004 г. до 31 декември 2005 г. Тя е несъвместима за периода от 1 януари 2003 г. до 30 юни 2004 г. Несъвместимата част на помощта се състои от сумата, надхвърляща 40 EUR на тест, и се оценява от Белгия на 6 619 810,74 EUR.
(132)
Комисията констатира, че Белгия неправомерно е привела в действие помощта за финансирането на тестовете за СЕГ в нарушение на член 108, параграф 3 от ДФЕС през периода от 1 януари 2001 г. до 30 юни 2004 г. Считано от 1 януари 2003 г. помощта е била в обхвата на регламент за освобождаване, но тъй като условията на този регламент за освобождаване не са били изпълнени, помощта е неправомерна.
(133)
Неправомерната и несъвместимата помощ, надвишаваща максимума от 40 EUR на тест, трябва да бъде възстановена, с изключение на помощта, предоставена на конкретни проекти, които към момента на предоставяне на тази помощ са изпълнявали всички условия, определени в приложимия регламент de minimis,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. Мерките, финансирани посредством възнаграждения за услуги, не представляват помощ.
2. Финансирането на тестовете за СЕГ посредством използване на държавни ресурси представлява помощ, съвместима с вътрешния пазар, в полза на земеделските производители, кланиците и другите субекти, които преработват, обработват, продават или пускат на пазара продукти, произхождащи от говеда и подлагани задължително на изследване за СЕГ за периода от 1 януари 2001 г. до 31 декември 2002 г. и за периода от 1 юли 2004 г. до 31 декември 2005 г.
3. Финансирането на тестовете за СЕГ посредством използване на държавни ресурси за периода от 1 януари 2003 г. до 30 юни 2004 г. представлява помощ, съвместима с вътрешния пазар, в полза на земеделските производители, кланиците и другите субекти, които преработват, обработват, продават или пускат на пазара продукти, произхождащи от говеда и подлагани задължително на изследване за СЕГ, за сумите под 40 EUR на тест. Сумите над 40 EUR на тест са несъвместими с вътрешния пазар и трябва да бъдат възстановени, с изключение на помощта, предоставена на конкретни проекти, които към момента на предоставяне на тази помощ са изпълнявали всички условия, определени в приложимия регламент de minimis.
4. Белгия неправомерно е привела в действие помощта за финансирането на тестовете за СЕГ в нарушение на член 108, параграф 3 от ДФЕС през периода от 1 януари 2001 г. до 30 юни 2004 г.
Член 2
1. Белгия предприема необходимите мерки за възстановяване от получателите на неправомерната и несъвместимата помощ, посочена в член 1, параграфи 3 и 4.
2. Помощта, която следва да се възстанови, включва лихви, изчислени от датата, на която помощта е била предоставена на получателите, до датата на нейното възстановяване.
3. Лихвите се изчисляват с натрупване в съответствие с разпоредбите на глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004.
4. Възстановяването се извършва незабавно и в съответствие с процедурите, предвидени от националното законодателство, при условие че те позволяват незабавното и ефективно изпълнение на настоящото решение.
Член 3
Възстановяването на помощта, посочена в член 1, параграфи 3 и 4, се извършва незабавно и ефективно.
Белгия осигурява изпълнението на настоящото решение в срок от четири месеца от датата, на която е уведомена за него.
Член 4
1. В срок от два месеца от датата на уведомлението за настоящото решение Белгия предоставя на Комисията следната информация:
а)
списък на получателите на помощта, посочена в член 1, параграфи 3 и 4, и общия размер на помощта, получена от всеки от тях;
б)
общата сума (главница и лихви), подлежаща на възстановяване от получателите;
в)
подробно описание на вече предприетите или планираните мерки за спазване на настоящото решение;
г)
документи, доказващи, че на получателите е наредено да възстановят помощта.
2. Белгия уведомява Комисията за напредъка, постигнат вследствие на предприетите национални мерки за изпълнение на настоящото решение, до пълното възстановяване на помощта, посочена в член 1, параграфи 3 и 4.
3. След изтичане на двумесечния срок, посочен в параграф 1, при обикновено искане от страна на Комисията Белгия предава доклад относно вече предприетите или планираните мерки за спазване на настоящото решение. Този доклад предоставя също подробна информация относно сумите на помощта и лихвите, които вече са възстановени от получателите.
Член 5
Адресат на настоящото решение е Кралство Белгия.
Съставено в Брюксел на 27 юли 2011 година.
SKLEP KOMISIJE
z dne 27. julija 2011
o državni pomoči, ki jo je Belgija izvedla za financiranje testiranja na transmisivno spongiformno encefalopatijo (TSE) pri govedu (državna pomoč C 44/08 (ex NN 45/04))
(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 5457)
(Besedilo v francoskem in nizozemskem jeziku je edino verodostojno)
(2011/678/EU)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe (1),
po pozivu zainteresiranim stranem, naj predložijo pripombe v skladu z navedenim členom (2),
ob upoštevanju naslednjega:
1. POSTOPEK
(1)
Komisija je po prejetju pritožb januarja in februarja 2004 opravila predhodno preiskavo pomoči, ki jo je Belgija dodelila za pokrivanje stroškov testiranja na transmisivno spongiformno encefalopatijo pri govedu (v nadaljnjem besedilu: testi na BSE).
(2)
Na podlagi teh pritožb je Komisija belgijskim organom 27. januarja 2004 poslala dopis, v katerem je zahtevala podatke o zadevnem ukrepu. Hkrati so belgijski organi v skladu s členom 108(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU) (z dopisom z dne 23. januarja 2004, evidentiranim 28. januarja 2004) priglasili ukrep pomoči za financiranje testiranja na transmisivno spongiformno encefalopatijo (TSE), vpisan pod številko N 54/04.
(3)
Belgijski organi so podatke v pisni obliki poslali Komisiji z dopisoma z dne 6. februarja 2004 in 14. maja 2004, evidentiranima 11. februarja 2004 in 19. maja 2004.
(4)
Komisija je z dopisom z dne 19. julija 2004 obvestila Belgijo, da je ukrep prenesla v evidenco nepriglašenih pomoči pod številko NN 45/04, saj se je izkazalo, da je bil del sredstev že izplačan.
(5)
Belgijski organi in službe Komisije so imeli neuradni sestanek 1. septembra 2004.
(6)
Belgijski organi so Komisiji predložili dodatne podatke z dopisoma z dne 16. septembra 2004 in 22. februarja 2007, evidentiranima 20. septembra 2004 in 22. februarja 2007.
(7)
Komisija je z dopisom z dne 26. novembra 2008 obvestila Belgijo, da bo v zvezi s tem ukrepom sprožila postopek na podlagi člena 108(2) PDEU. Odločitev je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije (3). Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe o zadevnem ukrepu.
(8)
Belgija je z dopisom z dne 19. decembra 2008, evidentiranim 26. decembra 2008, prosila za podaljšanje roka za odgovor. Ta rok je bil odobren z dopisom z dne 13. januarja 2009. Belgija je pripombe poslala z dopisom z dne 25. februarja 2009, evidentiranim 6. marca 2009.
(9)
Komisija ni prejela pripomb zainteresiranih strani.
(10)
Komisija je z dopisom z dne 17. julija 2009 Belgiji postavila dodatna vprašanja v zvezi z njenimi pripombami. Belgija je z dopisom z dne 4. septembra 2009, evidentiranim 8. septembra 2009, prosila za podaljšanje roka za odgovor. Komisija je odgovor Belgije prejela z dopisom z dne 16. oktobra 2009, evidentiranim 20. oktobra 2009.
(11)
Belgijski organi in službe Komisije so se sestali 2. oktobra 2009 in 30. oktobra 2009.
(12)
Na podlagi teh sestankov je Belgija z dopisom z dne 14. decembra 2009, evidentiranim 16. decembra 2009, poslala dodatne informacije. Belgija je zaradi istočasne preiskave, ki so jo izvajali belgijski organi za konkurenco v zvezi z morebitnimi dogovori med laboratoriji, 21. januarja 2010, 29. septembra 2010 in 17. januarja 2011 prosila za podaljšanje rokov. Komisija je ta podaljšanja rokov odobrila.
(13)
Komisija je 22. februarja 2011 poslala zadnji zahtevek za posredovanje informacij, na katerega so belgijski organi odgovorili z dopisom z dne 6. aprila 2011. Komisija je odobrila dodatno podaljšanje roka, da bi Belgija v odgovorih lahko upoštevala rezultate preiskave svojih organov za konkurenco.
(14)
Belgijski organi so odgovorili z dopisom z dne 19. maja 2011, evidentiranim 25. maja 2011.
2. OPIS
2.1 Zgodovinsko ozadje (4)
(15)
Komisija je januarja 2004 prejela pritožbo v zvezi z osnutkom kraljevega odloka, katerega cilj naj bi bil uvedba davkom podobne dajatve za financiranje testov na BSE.
(16)
Na podlagi te pritožbe so službe Komisije belgijske organe prosile za pojasnila. Belgijski organi so v odgovoru na to zahtevo za posredovanje informacij navedli, da so bili od 1. januarja 2001 testi na BSE obvezni za govedo, starejše od 30 mesecev, in govedo, starejše od 24 mesecev, ki je bilo zaklano v sili. (5) Obenem so priglasili osnutek kraljevega odloka o financiranju testiranja na TSE pri živalih (v nadaljnjem besedilu: kraljevi odlok TSE). Ta osnutek kraljevega odloka je bil evidentiran pod številko N 54/04. Belgijski organi so navedli, da novi osnutek kraljevega odloka spreminja osnutek kraljevega odloka, ki ga je Belgija priglasila leta 2001 in Komisija odobrila z Odločbo N 21/02 z dne 13. februarja 2002 (6), ter drugi osnutek, o katerem so s Komisijo neformalno razpravljali leta 2003. Vendar se ta dva osnutka nista izvajala in sta bila spremenjena z odlokom, priglašenim leta 2004.
(17)
Iz podatkov, ki jih je predložila Belgija, izhaja, da je državna blagajna od 1. januarja 2001 (7) krila stroške testov na BSE (to je stroške jemanja vzorcev in analiz). Od 1. januarja 2002 je belgijski urad za intervencije in nadomestila (Bureau d’Intervention et de Restitution; v nadaljnjem besedilu: urad za intervencije in nadomestila) v pričakovanju politične odločitve o izbranem sistemu financiranja vnaprej plačeval stroške teh testov.
(18)
Belgijski organi so maja 2004 na podlagi nekaterih pripomb služb Komisije v zvezi s priglašenim osnutkom kraljevega odloka (N 54/04) predložili nov osnutek kraljevega odloka, katerega namen je bil odgovoriti na pripombe Komisije in v katerem je bil predviden sistem plačil v višini 10,70 EUR na govedo, ki je bilo pripeljano v klavnico od 1. januarja 2003 in za katero je bilo treba opraviti hitri test na BSE. Belgijski organi so navedli, da so se testi, ki so bili opravljeni in vnaprej plačani v letu 2002, v celoti financirali iz posrednih državnih pomoči, to je iz davkom podobnih dajatev. Poleg tega so belgijski organi navedli, da je od 1. januarja 2003 financiranje iz davkom podobnih dajatev znašalo največ 40 EUR na test. Belgijski organi so predložili podrobne preglednice, v katerih so navedeni stroški testov na BSE od leta 2003, in napoved financiranja teh testov iz davkom podobnih dajatev in plačil. Belgijski organi so navedli, da je bilo predvideno, da se sistem financiranja iz plačil začne izvajati 1. julija 2004, iz davkom podobnih dajatev pa 1. januarja 2005.
(19)
Ker je bilo v priglašenem osnutku kraljevega odloka navedeno, da se je dodeljevanje pomoči in pobiranje davkov izvajalo od 1. januarja 2002, je bil ukrep 19. julija 2004 evidentiran kot nepriglašena pomoč pod številko NN 45/04. Priglasitev, evidentirano pod številko N 54/04, pa je Belgija umaknila.
(20)
Iz podatkov, ki jih je Belgija predložila leta 2004, izhaja, da je bil splošni cilj, da se testi plačajo vnaprej, kasneje pa naj bi se ta znesek povrnil iz dela prispevkov, namenjenega za povračilo vnaprej plačanih testov.
(21)
Belgijski organi so v dopisu z dne 16. septembra 2004 navedli novi osnutek kraljevega odloka, v katerem je ohranjena ideja o plačilu 10,70 EUR za vsako testirano govedo. Celotni znesek, naveden v tem novem osnutku kraljevega odloka, naj bi se uporabil za financiranje testov na BSE pri govedu, zaklanem po začetku veljavnosti tega osnutka. Povračilo zneskov, ki presegajo 40 EUR, kolikor dovoljujejo Smernice Skupnosti za državno pomoč za teste na TSE, poginule živali in klavnične odpadke (8) z dne 24. decembra 2002 (v nadaljnjem besedilu: Smernice TSE), in ki so bili plačani vnaprej po 1. januarju 2003, bi bilo predmet drugega osnutka, ki bo predložen Komisiji in katerega namen bo povračilo teh vnaprejšnjih plačil. Ta kraljevi odlok je bil sprejet 15. oktobra 2004 (9) in je začel veljati 1. decembra 2004.
(22)
Po podatkih, ki so jih predložili belgijski organi, je skupni znesek vnaprej plačanih stroškov, ki presegajo najvišji znesek 40 EUR, v obdobju od 1. januarja 2003 (10) do 30. junija 2004 znašal 15 237 646 EUR. Po navedbah belgijskih organov je bil po 30. juniju 2004 najvišji znesek 40 EUR upoštevan (11).
(23)
Belgijski organi so v istem dopisu z dne 16. septembra 2004 predložili informativna lista v skladu s členom 19 Uredbe Komisije (ES) št. 1/2004 z dne 23. decembra 2003 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe o ustanovitvi ES za državno pomoč malim in srednje velikim podjetjem, ki se ukvarjajo s proizvodnjo, predelavo in trženjem kmetijskih proizvodov (12).
(24)
Ta ukrepa sta bila predmet oprostitev pod številkama XA 53/04 in XA 54/04. Kot je navedeno v točki 19 in naslednjih točkah odločitve o sprožitvi formalnega postopka preiskave, se je ukrep, ki je bil oproščen pod številko XA 53/04 in je pokrival vnaprejšnje plačilo testov na BSE (13), pri čemer je bila največja intenzivnost pomoči 40 EUR na test, začel izvajati 1. januarja 2003. Pravna podlaga za ta ukrep je zakon z dne 27. decembra 2002 o izdatkih iz splošnega proračuna za leto 2003. Ukrep, ki je bil oproščen pod številko XA 54/04, določa, da je največja intenzivnost pomoči 33,38 EUR na test, in se je začel izvajati 15. oktobra 2004. Ta ukrep ni časovno omejen. Pravna podlaga zanj je zakon z dne 27. decembra 2003 o izdatkih iz splošnega proračuna za leto 2004.
(25)
Belgijski organi so v istem dopisu z dne 16. septembra 2004 v odgovor na vprašanja služb Komisije navedli, da so morali laboratoriji, izbrani za izvajanje testov, izpolnjevati zelo natančne pogoje za opravljanje zadevnih analiz.
(26)
Belgijski organi so kmalu po dopisih z dne 14. maja 2004 in 16. septembra 2004 priglasili osnutka kraljevih odlokov o financiranju dejavnosti Zvezne agencije za varnost prehranjevalne verige. Cilj teh ukrepov je bil uvedba prispevka in plačila za kritje dejavnosti te agencije. Ukrepa sta bila predmet Odločbe C(2005) 4203 z dne 9. novembra 2005 o državnih pomočeh N 9/05 in N 10/05 (v nadaljnjem besedilu: Odločba N 9/05 in N 10/05), navedene v odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave. Ta ukrepa sta bila sprejeta s kraljevim odlokom z dne 10. novembra 2005 o določitvi prispevkov iz člena 4 zakona z dne 9. decembra 2004 o financiranju Zvezne agencije za varnost prehranjevalne verige (14) in s kraljevim odlokom z dne 10. novembra 2005 o plačilih iz člena 5 zakona z dne 9. decembra 2004 o financiranju Zvezne agencije za varnost prehranjevalne verige (15). Navedena kraljeva odloka sta začela veljati 1. januarja 2006. V kraljevem odloku o prispevkih je predvidena razveljavitev kraljevega odloka z dne 15. oktobra 2004, navedenega v uvodni izjavi 21.
(27)
Dejansko kraljevi odlok o plačilih predvideva, da bo morala klavnica plačati 10,70 EUR na testirano govedo ali kopitarja. Kraljevi odlok o prispevkih pa predvideva delno financiranje testov na BSE, ki ga krijejo različni sektorji. Skupni strošek testa na BSE je 44,08 EUR, od tega 12 EUR za odvzem vzorca (kar v višini 10,70 EUR financira klavnica v skladu s kraljevim odlokom o plačilih, 1,30 EUR pa se financira iz prispevkov) in 32,08 EUR, ki se financirajo iz prispevkov in jih Zvezna agencija za varnost prehranjevalne verige neposredno izplača laboratorijem. Komisija je v Odločbi N 9/05 in N 10/05 ugotovila, da financiranje Zvezne agencije za varnost prehranjevalne verige iz plačil ni državna pomoč, da financiranje celovitih naključnih pregledov iz pavšalnih prispevkov ni državna pomoč, da je delno financiranje stroškov testov na BSE iz prispevkov združljiva državna pomoč in da je financiranje stroškov drugih testov/pregledov, povezanih s proizvodnjo/trženjem, združljiva državna pomoč.
(28)
Komisija je decembra 2006 Belgiji poslala nova vprašanja v zvezi z zadevo NN 45/04. Vprašanja so se nanašala zlasti na povračilo zneskov, izplačanih kot vnaprejšnje plačilo od 1. januarja 2003.
(29)
Belgijski organi so v odgovoru z dne 22. februarja 2007 navedli, da so nameravali 15 let izvajati celovito povračilo vseh izdatkov, povezanih z analizami na BSE. V praksi je bil sistem solidarne izterjave uveden z novim sistemom financiranja Zvezne agencije za varnost prehranjevalne verige. Od 1. januarja 2006 vsak izvajalec Zvezni agenciji za varnost prehranjevalne verige plačuje prispevek, ki je delno namenjen vračilu preteklih stroškov, povezanih z vnaprejšnjimi plačili testov na BSE. Prav tako prispevajo v ta sistem vsi aktivni izvajalci, ki so v obravnavanem obdobju imeli govedo.
2.2 Vsebina pritožb zoper osnutek kraljevega odloka TSE
(30)
V pritožbah glede kraljevega odloka TSE je navedeno, da se prispevek plača za vse vrste živali, zaklane v belgijskih klavnicah, in velja tudi za uvožene proizvode. En pritožnik je trdil, da precejšen odstotek živali, zaklanih v belgijskih klavnicah, prihaja iz drugih držav članic. Po navedbah pritožnikov prispevek diskriminira uvožene živali, ker se prihodki porabijo za vračilo stroškov testov na BSE pri belgijskem govedu.
2.3 Dvomi Komisije ob sprožitvi formalnega postopka preiskave
(31)
Uvodoma je treba opozoriti, da sprožitev formalnega postopka preiskave zadeva pomoč pri financiranju testiranja na TSE pri živalih v Belgiji od 1. januarja 2001 in mehanizme financiranja teh pomoči, razen pomoči, ki jih je Komisija zaradi njihove združljivosti z notranjim trgom odobrila z odločbo. Konkretno to pomeni, da se ne bo ocenjevala združljivost pomoči, odobrenih z Odločbo N 9/05 in N 10/05 (ki se nanašajo na prispevke in plačila, s katerimi se financira Zvezna agencija za varnost prehranjevalne verige), s pravili o državni pomoči, ki so veljala v času dodelitve pomoči. Zato se ta sklep nanaša samo na pomoči, ki so financirale teste na BSE v obdobju 2001-2006, in na njihov sistem financiranja, ker so se v tem obdobju pomoči za teste na BSE plačevale vnaprej in ker je povračilo teh vnaprejšnjih plačil potekalo več let.
(32)
Zaradi jasnosti je treba opozoriti na terminološko razliko med plačilom in prispevkom. Po eni strani obstajajo dajatve ali plačila, ki pokrivajo stroške opravljene storitve. V zadevnem primeru znašajo 10,70 EUR in se pobirajo od 1. decembra 2004 na podlagi kraljevega odloka TSE in nato na podlagi kraljevega odloka o plačilih, s katerimi se financira Zvezna agencija za varnost prehranjevalne verige. Po drugi strani obstajajo prelevmani ali prispevki, ki jih na podlagi kraljevega odloka z dne 10. novembra 2005 pobira Zvezna agencija za varnost prehranjevalne verige, plačati pa jih morajo kmetijska gospodarstva na belgijskem ozemlju, razdeljena na 7 sektorjev (glej uvodno izjavo 29 Odločbe N 9/05 in N 10/05).
(33)
Komisija je v odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave ugotovila, da se v Belgiji ukrepi pomoči za financiranje testov na BSE financirajo in so se financirali iz subvencij ter sistema davkom podobnih dajatev, ki ga sestavljajo plačila in prispevki. Del prihodkov iz teh plačil in prispevkov naj bi bil namenjen za povračilo vnaprejšnjih plačil testov.
(34)
Komisija je naštela več težav in navedla, da nima dovolj podatkov za dokončno oceno zadevnih ukrepov. Prvič, postavljalo se je vprašanje glede obstoja ugodnosti za prejemnike storitev. Ni bilo namreč jasno, ali so plačila za teste na BSE pokrivala tisti del stroška testov, ki ga ni pokrivala združljiva državna pomoč. Nista bila znana ne natančni strošek teh testov ne vir dodatnega financiranja, če plačila ne bi zadoščala za kritje skupnih stroškov testov na BSE. Prav tako ni bilo ugotovljeno, ali so pogoji, pod katerimi je Zvezna agencija za varnost prehranjevalne verige zagotavljala storitve, ustrezali tržnim cenam, zlasti ker belgijski organi niso jasno navedli, da so bili laboratoriji izbrani z odprtim in preglednim postopkom.
(35)
Drugič, mehanizem prelevmanov ni bil jasen. Zlasti upravičenci in plačniki niso bili jasno opredeljeni in mehanizem povračila vnaprej plačanih stroškov testov na BSE ni bil jasen. Dodatna vprašanja so se postavljala v zvezi s pogoji, ki jih morajo izpolnjevati davkom podobne dajatve, da štejejo za skladne s pravili o državni pomoči, zlasti glede oprostitve plačila davkom podobnih dajatev za uvožene proizvode in vprašanj, ali so izvoženi proizvodi imeli koristi od ukrepa pomoči, ki se financira iz davkov, in ali so dajatve vplivale na ceno končnih proizvodov, saj jo določajo spremembe v ponudbi in povpraševanju na prostem trgu.
3. PRIPOMBE BELGIJE
(36)
Komisija je pripombe Belgije, s katerimi odgovarja na dvome, ki jih je Komisija navedla v odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave, prejela 27. februarja 2009. Povzeti jih je mogoče v naslednjih točkah:
3.1 Opredelitev financiranja testov na BSE kot državne pomoči
(37)
Belgija takoj nasprotuje opredelitvi Komisije, da je financiranje testov na BSE državna pomoč, saj so ti testi obvezni. Belgija namreč trdi, da je obvezno izvajanje testov na BSE določeno z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 999/2001 z dne 22. maja 2001 o določitvi predpisov za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje nekaterih transmisivnih spongiformnih encefalopatij (16) zaradi varovanja javnega zdravja. V podporo svoji trditvi navaja dve sodbi (17), v katerih je Sodišče presodilo, da stroškov pregledov, ki se izvajajo zaradi varovanja javnega zdravja, ni mogoče šteti za nadomestilo za storitev in da morajo organi sami kriti te stroške. Belgija priznava, da se zadevni sodbi nanašata na prosti pretok blaga in ne na državne pomoči, vendar meni, da je sklepanje mogoče prenesti na področje državnih pomoči.
(38)
Poleg tega Belgija navaja, da se država članica, ker Uredba (ES) št. 999/2001 ne določa, da morajo stroške pregledov kriti podjetja, lahko odloči za „običajen“ sistem financiranja testov na BSE. Zato Belgija meni, da je treba merilo selektivnosti za državne pomoči presojati glede na ta običajni sistem (18). O državnih pomočeh bi lahko govorili le, če bi bili nekateri sektorji ali podjetja obravnavani ugodneje, kot bi bili v običajnem sistemu, ki ga je izbrala Belgija. Belgija navaja, da se zdi, da Komisija meni, da morajo praviloma stroške nositi kmetje, kar pa ne izhaja iz veljavnih predpisov. Če različni sistemi financiranja testov na BSE lahko povzročijo izkrivljanje konkurence, je po mnenju Belgije to treba rešiti z usklajevanjem zakonodaj (19), vendar pa to nikakor ni vprašanje državnih pomoči. Belgija navaja tudi sodbo GEMO (20), vendar meni, da to ne spreminja njenega pristopa v obravnavanem primeru. Belgija v dopisu z dne 16. oktobra 2009 ponovno navaja, da se ne strinja z opredelitvijo, ki jo je Komisija navedla v odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave, da gre za državno pomoč. Vendar je Belgija v duhu sodelovanja sprejela logiko Komisije, da bi pojasnila vprašanja, navedena v odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave.
3.2 Opredelitev plačila
(39)
Belgija meni, da se plačilo v znesku 10,70 EUR na testirano govedo ne sme šteti za državno pomoč.
(40)
Po njenem mnenju bi o državnih pomočeh lahko govorili le, če se enemu ali več podjetjem dodeli ugodnost. Pri plačilu je zato mogoče govoriti o prednosti le, če je prejeta ugodnost višja od plačanega zneska. Če organi delno financirajo teste na BSE, je kmetova končna ugodnost enaka strošku testa, od katerega se odšteje kmetovo plačilo.
(41)
Belgija sklepanje nadaljuje s trditvijo, da bi v primeru vračila to pomenilo, da se od kmeta zahteva višji skupni znesek. Če je namreč treba povrniti celotni znesek testa, bi to pomenilo, da se na koncu ta strošek prišteje znesku že poravnanega plačila.
(42)
Belgija poudarja, da sodna praksa Sodišča obravnava vprašanje državnih pomoči le, če se prihodki iz dajatev uporabljajo tako, da koristijo določeni skupini in take koristi ne prinašajo vsem, ki so dajatev plačali (21). V obravnavanem primeru morajo 10,70 EUR na testirano govedo plačati gospodarski subjekti, ki se ukvarjajo s proizvodnjo govejega mesa. Teh 10,70 EUR, ki se porabijo za test, zanje ni nikakršna gospodarska prednost, zato jih ni mogoče šteti za državno pomoč v smislu člena 107 PDEU.
(43)
Po mnenju Belgije je Komisija podobno sklepala v Odločbi N 9/05 in N 10/05. Belgija navaja, da v tej odločbi plačilo v znesku 10,70 EUR ni bilo opredeljeno kot državna pomoč (glej uvodno izjavo 98 Odločbe). Podobno je sklepala tudi v Odločbi N 21/02, v kateri dela stroškov testov na BSE, ki so se delno financirali iz sektorskih dajatev, ni štela za državno pomoč.
(44)
Belgijski organi so v dopisu z dne 16. oktobra 2009 navedli, da gre plačilo v breme kmeta in da zadeva del ekonomskih stroškov testov na BSE. Belgija je na vprašanje Komisije, ali znesek plačila ustreza dejanskemu ekonomskemu strošku storitev, ki jih opravljajo laboratoriji, odgovorila, da se plačilo nanaša samo na del stroškov testov na BSE, kot je navedeno v Odločbi N 9/05 in N 10/05. Sklepanje Komisije v uvodnih izjavah od 61 do 66 te odločbe, v katerih je ugotovila, da so stroški opravljenih storitev in znesek plačil enakovredni, se je nanašalo na druge storitve in ne na teste na BSE. Belgija ponovno navaja, da je bilo v Odločbi N 9/05 in N 10/05 v zvezi s testi na BSE ugotovljeno, da je storitev v obliki testov na BSE državna pomoč, vendar znesek plačila (to je 10,70 EUR) ni državna pomoč in ga je treba odšteti od stroška testov.
3.3 Neobstoj prekomernega nadomestila in skladnost cen testov s tržnimi cenami
(45)
Belgija se sklicuje na točko 132 Smernic Skupnosti o državni pomoči v kmetijskem in gozdarskem sektorju 2007-2013 (22) (v nadaljnjem besedilu: Kmetijske smernice 2007-2013), v katerih je navedeno, da je 40 EUR na test „zdaj nekako najugodnejša cena za te teste v Skupnosti“. Od julija 2005 so cene, ki jih predlaga Zvezna agencija za varnost prehranjevalne verige, nižje od 40 EUR. Po mnenju belgijskih organov to kaže, da so cene v Belgiji skladne s tržnimi cenami. Komisija je v Odločbi N 9/05 in N 10/05 ugotovila, da so bili laboratoriji izbrani z odprtimi, preglednimi in nediskriminatornimi postopki ter da izvajalcev storitev (to je laboratorijev) ni mogoče šteti za prejemnike državnih pomoči. Od takrat se položaj ni spremenil. Poleg tega belgijski organi za konkurenco trenutno preiskujejo sporazume med laboratoriji glede cen testov na BSE. To po mnenju belgijskih organov jasno kaže, da laboratorijem nikakor ne nameravajo plačevati previsoke cene. Belgijski organi so v dopisu z dne 16. oktobra 2009 navedli, da bo potekala preiskava morebitnega sporazuma med laboratoriji glede cen in da bi preiskava načeloma morala biti končana v prvem četrtletju 2010.
3.4 Izvozni ali uvozni prelevman
(46)
Belgijski organi navajajo, da se prispevki in plačila niso nikdar uporabljali za uvoz ali izvoz. Prispevek morajo plačati samo podjetja s sedežem v Belgiji, plačilo v višini 10,70 EUR pa se plača samo za govedo, zaklano v Belgiji in starejše od 30 mesecev.
(47)
Belgija poudarja, da je Komisija te ukrepe že preučila v Odločbi N 9/05 in N 10/05 ter ugotovila, da prispevki ne diskriminirajo uvoženih ali izvoženih proizvodov ter da niso v nasprotju z določbami Pogodbe.
3.5 Neobstoj mehanizma, s katerim klavnice plačilo prenesejo na proizvajalce ali druge udeležence na trgu
(48)
Belgijski organi navajajo, da klavnice prenašajo strošek plačila na stranke, tako kot vsako običajno podjetje svoje stroške prenese na kupce. Zato ta prenos prevzamejo običajni tržni mehanizmi. Poleg tega je običajna praksa, da se strošek plačila ločeno navede na računih, izdanih proizvajalcem. V zvezi s tem Belgija navaja uvodni izjavi 93 in 95 Odločbe N 9/05 in N 10/05, v katerih je navedeno, da se šteje, da so merila iz točke 25 Smernic TSE izpolnjena.
3.6 Opredelitev prejemnikov kot mala in srednje velika podjetja (v nadaljnjem besedilu: MSP)
(49)
Belgija navaja, da so vsi kmetje v Belgiji MSP na podlagi naslednjih pogojev: imajo zaposlenih manj kot 250 oseb, njihov letni promet ne presega 40 milijonov EUR ali njihova skupna letna bilanca stanja ne presega 27 milijonov EUR in 25 % podjetja ali več ni v lasti drugih podjetij, ki niso MSP.
3.7 Pripombe v zvezi z združljivostjo pomoči v treh obdobjih, opredeljenih v odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave (od 2001 do 2003, od 2003 do 2007, po letu 2007)
(50)
Belgija v zvezi z obdobjem od 1. januarja 2001 do 1. januarja 2003 nima posebnih pripomb, saj Komisija v uvodni izjavi 80 odločitve o sprožitvi formalnega postopka preiskave sama ugotavlja verjetno združljivost. Belgija kljub temu navaja, da pomoči niso presegle 100 % nastalih stroškov in da lahko po potrebi predloži več podatkov.
(51)
Vendar Belgija poudarja, da so ti podatki predloženi le podredno, saj je njeno prvotno stališče, da v obravnavanem primeru ne gre za državne pomoči, ker Belgija odloča, kako bo financirala teste na BSE.
(52)
Belgija za obdobje od 1. januarja 2003 do 1. januarja 2007 navaja, da ni bila izplačana nobena pomoč, ki bi presegla 100 % stroškov testa. Belgija se sklicuje na Odločbo N 9/05 in N 10/05, v kateri je bilo to vprašanje že obravnavano.
(53)
Belgija v obdobju, ki se začne 1. januarja 2007, ni nikdar dodelila pomoči, ki bi presegala 40 EUR, saj so bili stroški testov nižji od 40 EUR.
(54)
Belgija svojim pripombam prilaga podroben časovni razpored ukrepov, sprejetih v okviru financiranja testov na BSE. Ker so ti podatki večinoma povzeti v opisnem delu tega sklepa, časovni razpored v tem oddelku ni povzet v celoti. Kljub temu bodo nekateri podatki povzeti v nadaljevanju.
(55)
Časovni razpored financiranja testov na BSE:
-
od 1. januarja 2001 do 31. decembra 2001: teste v celoti financira državna blagajna,
-
od 1. januarja 2002 do 30. junija 2004: teste vnaprej plačuje urad za intervencije in nadomestila. Skupni znesek vnaprejšnjih plačil urada za intervencije in nadomestila je 67 156 527,65 EUR,
-
od 1. julija 2004 do 30. novembra 2004: teste vnaprej plačuje Zvezna agencija za varnost prehranjevalne verige,
-
od 1. decembra 2004 do 31. decembra 2005: plačilo 10,70 EUR na testirano govedo na podlagi kraljevega odloka z dne 15. oktobra 2004 z dodatnim financiranjem Zvezne agencije za varnost prehranjevalne verige iz njenih rezerv in vračljivih predplačil iz državne blagajne,
-
od 1. januarja 2006: financiranje iz plačila 10,70 EUR na testirano govedo in prispevkov, naloženih 7 različnim sektorjem (23). Ti prispevki so namenjeni tudi povračilu stroškov testov na BSE, ki so bili plačani vnaprej od 1. januarja 2002. Nato je bil od 1. januarja 2008 znesek plačila popravljen na 11,07 EUR.
(56)
Cene testov na BSE:
(v EUR)
Obdobje
Skupni strošek testov (24)
Znesek plačila
1. 1. 2001-31. 1. 2001
111,81
/
1. 2. 2001-31. 3. 2001
89,50
/
1. 4. 2001-31. 12. 2001
64,71
/
1. 1. 2002-15. 3. 2002
64,74
/
16. 3. 2002-31. 12. 2003
63,45
/
1. 1. 2004-15. 1. 2004
63,42
/
16. 1. 2004-30. 6. 2004
53,88
/
1. 7. 2004-30. 11. 2004
43,44
/
1. 12. 2004-31. 12. 2004
43,44
10,70
1. 1. 2005-30. 6. 2005
43,47
10,70
1. 7. 2005-31. 12. 2005
38,62
10,70
1. 1. 2006-30. 9. 2006
40,35
10,70
1. 10. 2006-31. 12. 2006
39,32
10,70
1. 1. 2007-31. 12. 2007
39,35
10,70
1. 1. 2008-31. 12. 2008
39,38
11,07
3.8 Odgovori na dodatna vprašanja Komisije
(57)
Belgija je v dopisu z dne 16. oktobra 2009 odgovorila na vprašanja, ki jih je Komisija postavila 24. julija 2009, to je po tem, ko je Belgija predložila svoje pripombe. Najprej je Belgija ponovila svoje stališče, da državi članici ni treba določiti, da morajo stroške testov na BSE nositi gospodarski subjekti. Ker gre za stroške varovanja javnega zdravja, se stroški pregledov, ki jih naložijo javni organi, ne morejo šteti za nadomestilo za storitev in jih ni mogoče naložiti gospodarskim subjektom. Vendar se je zaradi sodelovanja odločila odgovoriti na vprašanja Komisije in sprejeti logiko iz odločitve o sprožitvi formalnega postopka preiskave.
(58)
Belgija je v zvezi z delom, ki ga financira Skupnost, potrdila, da je vključen v podatke, ki jih je že sporočila.
(59)
Nato je Belgija v zvezi z obdobjem od 30. junija 2004 do 31. decembra 2005 navedla, da je financiranje izvajala Zvezna agencija za varnost prehranjevalne verige s sredstvi, s katerimi je razpolagala in ki jih je prevzela od prejšnjih subjektov, iz katerih izhaja. V tem obdobju ni bilo davkom podobnih dajatev.
(60)
Komisija je postavila vprašanja o povezavi zneska 15 237 646 EUR z zneskom 67 156 527,65 EUR, omenjenim v pripombah Belgije (glej uvodno izjavo 55). Belgija je odgovorila, da je znesek 15 237 646 EUR v celoti del zneska 67 156 527,65 EUR. Poleg tega so belgijski organi navedli, da nameravajo preveriti pravilnost izračuna navedenega zneska.
(61)
Belgija je v zvezi s plačili navedla, da so bremenila kmete in niso mogla biti državna pomoč. Belgija se v zvezi s tem sklicuje na Odločbo N 9/05 in N 10/05, v kateri je bilo navedeno, da je državna pomoč samo 33,38 EUR od skupne cene 44,08 EUR. Znesek 10,70 EUR ni državna pomoč, zato je bil pri oceni skladnosti z največjo intenzivnostjo pomoči 40 EUR na test odštet od cene testa.
(62)
Belgija je za vsak primer navedla, da je edina razlika v primerjavi s sistemom, ki ga je Komisija odobrila v Odločbi N 9/05 in N 10/05, popravek zneska plačila z 10,70 EUR na 11,07 EUR.
(63)
Belgija je v dopisu z dne 1. decembra 2009 sporočila popravke podatkov, ki jih je že predložila in se nanašajo na število opravljenih testov. Navedla je, da novi podatki nadomestijo podatke, ki so bili predloženi v dopisih pred odločitvijo o sprožitvi formalnega postopka preiskave in po njej.
(64)
Razlog za te spremembe je, da je bilo prej upoštevano napačno število vzorcev. Prvi izračuni so namreč temeljili na teoretičnem številu treh vzorcev na uro, medtem ko so na terenu dejansko odvzeli 12 vzorcev na uro. Posledica večjega števila testov na uro je nižji strošek odvzema vzorca, zato je nižji tudi skupni strošek testa, saj je del stroška testa urna postavka, ki je nižja zaradi večjega števila odvzetih vzorcev na uro. Poleg tega je bilo število zaklanih živali v letih 2003 in 2004 nižje, kot je navedeno v prejšnjih podatkih. Podatki, ki jih je Belgija navedla v dopisu z dne 1. decembra 2009, so podatki za govedo, zaklano za prehrano ljudi, ki jih je sporočila Komisiji za leti 2003 in 2004.
(v EUR)
2003
Strošek laboratorija
Veterinarska urna postavka
Strošek odvzema vzorca
Strošek kompleta za testiranje
Skupni strošek
Pomoč
40 EUR/test
Januar
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
Februar
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
Marec
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
April
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
Maj
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
Junij
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
Julij
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
Avgust
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
September
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
Oktober
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
November
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
December
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
(v EUR)
2004
Strošek laboratorija
Veterinarska urna postavka
Strošek odvzema vzorca
Strošek kompleta za testiranje
Skupni strošek
Pomoč
40 EUR/test
1.-15. januar
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
16.-31. januar
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
Februar
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
Marec
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
April
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
Maj
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
Junij
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
Julij
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
Avgust
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
September
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
Oktober
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
November
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
December
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
(65)
Na podlagi preglednice iz uvodne izjave 64 Belgija sklepa, da je skupni strošek testov na BSE od 1. julija 2004 nižji od 40 EUR.
(66)
Na tej podlagi so belgijski organi predložili tudi popravek preglednice, ki so jo predložili pred sprožitvijo formalnega postopka preiskave in je povzeta v uvodni izjavi 25 odločitve o sprožitvi. Pri zadnjih podatkih so navedene dejanske številke in ne več ocene. Iz teh podatkov izhaja, da skupni vnaprej plačani znesek ni 15 237 789,90 EUR, kot je bilo ocenjeno prej, temveč 6 619 810,74 EUR.
Obdobje
Cena testa (v EUR)
Število testov
Skupaj (v EUR)
1. 1. 2003-
15. 1. 2004
Posredna državna pomoč
40,00
373 550
14 942 015,90
Strošek testa 40 EUR
31,08
373 550
5 759 524,54
Skupaj
71,08
373 550
20 701 540,44
16. 1. 2004-
30. 6. 2004
Posredna državna pomoč
40,00
160 551
6 422 043,10
Dajatev
22,02
160 551
860 286,19
Skupaj
62,02
160 551
7 282 329,29
1. 1. 2003
30. 6. 2004
Skupaj proračun za vnaprejšnja plačila nad najvišjim zneskom 40 EUR
6 619 810,74
(67)
Belgija tudi navaja, da se, če bi preiskava belgijskih organov za konkurenco pokazala, da so bile cene, ki so jih laboratoriji zaračunavali za teste na BSE, višje zaradi morebitnega nezakonitega sporazuma med laboratoriji, zavezuje, da bo izterjala preveč plačane zneske in, če bi bilo treba, sprožila sodne postopke pred pristojnimi sodišči.
(68)
Belgijski organi so v dopisu z dne 6. aprila 2011 znova potrdili, da se je plačilo 10,70 EUR nanašalo samo na test na BSE in da je ta znesek plačal prejemnik, ki je v tistem trenutku od testa dejansko imel korist, ni pa bilo namenjeno povračilu predhodnih vnaprej plačanih testov na BSE.
(69)
Belgijski organi so v istem dopisu z dne 6. aprila 2011 navedli, da je skupni znesek, ki ga je urad za intervencije in nadomestila plačal vnaprej, 67 156 527,65 EUR. Zvezna agencija za varnost prehranjevalne verige je ta znesek delno povrnila, kot sledi:
Povračila Zvezne agencije za varnost prehranjevalne verige:
2005
4 477 102 EUR
2006
4 477 102 EUR
2007
Povračila ni bilo (prošnji za odlog povračila s plačilom obresti je bilo ugodeno)
2008
194 901 EUR (obresti na odlog povračila)
Po letu 2008
Nič več povračil uradu za intervencije in nadomestila - programski zakon z dne 22. 12. 2008
Ostane za povračilo
58 202 323 EUR
(70)
Belgija je navedla, da je vlada ustavila povračila vnaprejšnjih plačil uradu za intervencije in nadomestila, zato bodo povrnjeni zneski izkazani v pozitivnem saldu Zvezne agencije za varnost prehranjevalne verige. Ta saldo je treba šteti za povračilo stroškov testov na BSE.
(71)
V zvezi s tem, da proizvajalec plača strošek testov na BSE, je Belgija znova potrdila, da ne obstaja poseben sistem, v katerem bi klavnice proizvajalcu morale zaračunati znesek plačila za test na BSE, ampak da se to dogaja samo od sebe. Belgija je predložila nekaj primerov računov, iz katerih je jasno razvidno, da je znesek tega plačila ločena postavka na računu. Gre za potrdilo o nakupu, ki ga klavnica izda proizvajalcu, na katerem se znesek plačila odšteje od skupnega zneska, ki ga mora klavnica plačati proizvajalcu za nakup živali. Belgija trdi, da je to dokaz, da je proizvajalec končni dolžnik za plačilo testa na BSE Zvezni agenciji za varnost prehranjevalne verige.
(72)
Belgijski organi so v zadnjem dopisu z dne 25. maja 2011 navedli, da bi bili zneski pomoči lahko predmet kumulativne uporabe de minimis pomoči, kot je določeno v Uredbi Komisije (ES) št. 1860/2004 z dne 6. oktobra 2004 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za de minimis pomoči v kmetijskem in ribiškem sektorju (25), in združljive pomoči v znesku 40 EUR na test v obdobju veljavnosti te uredbe.
4. PRIPOMBE TRETJIH STRANI
(73)
Komisija v tem postopku ni prejela pripomb zainteresiranih tretjih strani.
5. OCENA
5.1 Ocena o obstoju pomoči
(74)
Belgija je v pripombah na odločitev o sprožitvi formalnega postopka preiskave uvodoma navedla, da meni, da države članice financirajo strošek testov na BSE, ker so testi obvezni in ker noben predpis Skupnosti ne zahteva, da morajo strošek pregledov nositi podjetja. Vendar je iz Kmetijskih smernic 2007-2013 in prakse Komisije jasno razvidno, da lahko različno visoki stroški testov povzročijo izkrivljanje konkurence in da večina držav daje pomoči za pokrivanje cene teh testov, zato je treba urediti intenzivnost pomoči, da se omejijo izkrivljanja konkurence, ki jih povzročajo te pomoči. Zlasti v Smernicah TSE je jasno navedeno, da pomoči, ki jih dajejo države, predstavljajo tveganje za izkrivljanje konkurence. V točki 24 Smernic TSE je na primer navedeno, da „od 1. januarja 2003 pri obveznem testiranju goveda, zaklanem za prehrano ljudi, na BSE, skupna neposredna in posredna državna pomoč, vključno s plačili Skupnosti, ne sme biti več kot 40 evrov na test. Obveznost testiranja je lahko določena v zakonodaji Skupnosti ali posameznih držav.“ Države članice so prejele te smernice skupaj s pozivom, naj sprejmejo ustrezne ukrepe in svoje ureditve uskladijo s temi smernicami. V Kmetijskih smernicah 2007-2013 je enaka opredelitev državne pomoči za teste na BSE povzeta v točki 132(f) in naslednjih. Poleg tega je treba poudariti, da se belgijski organi niso pritožili zoper Odločbo N 9/05 in N 10/05, v kateri je del financiranja testov na BSE opredeljen kot pomoč, kar implicitno pomeni, da so belgijski organi sprejeli opredelitev pomoči za financiranje testov na BSE kot državno pomoč.
(75)
Iz teh elementov lahko ugotovimo, da Belgija za to, da izpodbija opredelitev pomoči za financiranje testov na BSE kot državno pomoč, ker so testi obvezni, nima nobene podlage, saj gre za besedila, ki veljajo in se uporabljajo že leta.
(76)
Zato Komisija presoja zadevne ukrepe z vidika člena 107 PDEU. Člen 107(1) PDEU določa, da je, razen če Pogodba ne določa drugače, vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami.
(77)
Da bi ukrep spadal na področje uporabe člena 107(1) PDEU, morajo biti kumulativno izpolnjeni naslednji štirje pogoji: 1) financirati ga mora država ali se mora financirati iz državnih sredstev in ga mora biti mogoče pripisati državi; 2) selektivno mora zadevati nekatera podjetja ali sektorje proizvodnje; 3) vsebovati mora gospodarsko prednost za podjetja prejemnike; 4) prizadeti mora trgovino v Uniji in izkrivljati konkurenco ali groziti, da jo bo izkrivljal.
(78)
V naslednjih uvodnih izjavah bomo ta štiri merila uporabili za ukrepe, ki bi bili lahko državna pomoč.
(79)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 55, se je za financiranje stroškov testov na BSE uporabljalo več sistemov financiranja. Ta sklep pri proučitvi merila prisotnosti državnih sredstev razlikuje med različnimi načini financiranja testov na BSE.
5.1.1 Prisotnost državnih sredstev
5.1.1.1 Od 1. januarja 2001 do 31. decembra 2001
(80)
V obdobju od 1. januarja 2001 do 31. decembra 2001 je stroške testov na BSE v celoti financirala državna blagajna. Nobenega dvoma ni, da gre v tem primeru za financiranje iz državnih sredstev.
5.1.1.2 Od 1. januarja 2002 do 30. junija 2004
(81)
V naslednjem obdobju, to je od 1. januarja 2002 do 30. junija 2004, je teste v pričakovanju strukturne rešitve za njihovo financiranje vnaprej plačeval urad za intervencije in nadomestila. Urad za intervencije in nadomestila je zvezna javna ustanova, ki je pravna oseba, nastala pa je s preoblikovanjem nekdanjega belgijskega urada za gospodarstvo in kmetijstvo (Office Belge de l’Économie et de l’Agriculture - OBEA) in oddelka za kmetijstvo pri nekdanjem centralnem uradu za kvote in licence (Office Central des Contingents et Licences - OCCL). Gre za paradržavni organ kategorije B pod okriljem ministra za kmetijstvo in srednji sloj (Ministre de l’Agriculture et des Classes Moyennes). Urad za intervencije in nadomestila je plačilna agencija, akreditirana v okviru skupne kmetijske politike, ki jo financira EKUJS (26). Prav tako lahko opravlja naloge, ki izhajajo iz kmetijske politike zvezne ali regionalnih vlad. Da urad za intervencije in nadomestila lahko uravnoteži svoj upravni proračun, ima dodeljena proračunska sredstva v proračunu svojega nadzornega organa na zvezni ravni (zvezna javna uprava za gospodarstvo - Service public fédéral Économie) in določene lastne prihodke (prihodki iz nekaterih plačil in omejenih naložb). Glede na navedeno je financiranje preko urada za intervencije in nadomestila financiranje iz državnih sredstev.
5.1.1.3 Od 1. julija 2004 do 30. novembra 2004
(82)
Od 1. julija 2004 do 30. novembra 2004 je teste vnaprej plačevala Zvezna agencija za varnost prehranjevalne verige. Zakonodaja, ki je takrat veljala (predvsem zakon z dne 4. februarja 2000 o ustanovitvi Zvezne agencije za varnost prehranjevalne verige (27), je določala, da se ta agencija financira iz različnih virov, kot so prihodki iz dajatev, taks in plačil, upravne globe, priložnostni prihodki, darila in volila (28). Zvezna agencija za varnost prehranjevalne verige je javna ustanova, ki je pravna oseba in je uvrščena v kategorijo A, določeno z zakonom z dne 16. marca 1954 o nadzoru nad določenimi organizacijami v javnem interesu (29). Zato iz navedenega izhaja, da je Zvezna agencija za varnost prehranjevalne verige izvajala plačila iz državnih sredstev in da je o dodelitvi plačil odločal javni organ, ker je bila Zvezna agencija za varnost prehranjevalne verige hierarhično podrejena ministru, pristojnemu za javno zdravje.
5.1.1.4 Od 1. decembra 2004 do 31. decembra 2005
(83)
V obdobju od 1. decembra 2004 (začetek veljavnosti kraljevega odloka z dne 15. oktobra 2004) do 31. decembra 2005 (začetek veljavnosti kraljevih odlokov z dne 10. novembra 2005) so se testi financirali s plačilom 10,70 EUR na testirano govedo in z dodatnim financiranjem Zvezne agencije za varnost prehranjevalne verige iz njenih rezerv in vračljivih predplačil iz državne blagajne.
(84)
Del financiranja, ki gre iz lastnih sredstev Zvezne agencije za varnost prehranjevalne verige, so državna sredstva (glej uvodno izjavo 82).
(85)
Pri vprašanju, ali so plačila državna sredstva, lahko gre za državna sredstva, če se izkaže, da plačila ne pokrivajo vseh dejanskih stroškov, ki naj bi jih poplačala. Če namreč plačilo ni enako strošku opravljene storitve, so presežki državna sredstva, s katerimi državni organ, ki so mu plačila nakazana, lahko razpolaga. Zato je pomembno, da se preveri, ali so plačila Zvezni agenciji za varnost prehranjevalne verige za teste na BSE res plačila za storitve, ki jih je ta agencija dejansko opravila za podjetja, in ali so temeljila na tržnih cenah ali ne (glej uvodno izjavo 54 odločitve o sprožitvi formalnega postopka preiskave). To vprašanje je obravnavano v nadaljevanju pri proučitvi pojma prednost.
5.1.1.5 Po 1. januarju 2006
(86)
V zvezi z obdobjem po začetku veljavnosti kraljevih odlokov z dne 10. novembra 2005, to je obdobjem, ki se začne 1. januarja 2006, je treba proučiti, ali so plačila in prispevki, določeni s tema odlokoma, državna sredstva. To vprašanje je že bilo proučeno v Odločbi N 9/05 in N 10/05. V njeni uvodni izjavi 44 je na splošno navedeno, da so prispevki državna sredstva in da so plačila lahko državna sredstva, če se izkaže, da plačila ne pokrivajo vseh dejanskih stroškov, ki naj bi jih poplačala. Testi na BSE so se delno financirali iz plačil in delno iz prispevkov. V Odločbi N 9/05 in N 10/05 je bilo ugotovljeno, da delno financiranje stroškov testov na BSE iz plačil ni državna pomoč in da je financiranje iz prispevkov združljiva državna pomoč. Kot je navedeno v uvodni izjavi 34 odločitve o sprožitvi formalnega postopka preiskave, pomoči, ki jih je Komisija odobrila z odločbo, niso predmet tega sklepa, zato ne bodo ponovno proučene.
(87)
Vendar se je ob upoštevanju podatkov, ki jih je Belgija predložila po sprožitvi formalnega postopka preiskave, izkazalo, da je bil del prihodkov iz prispevkov v letih 2005 in 2006 uporabljen za povračilo vnaprej plačanih testov na BSE, ki so presegli 40 EUR, v obdobju od 1. januarja 2003 do 1. decembra 2004. To pa v Odločbi N 9/05 in N 10/05 ni bilo navedeno. Posledično se je del prispevkov uporabil za financiranje testov na BSE, ki so bili opravljeni v obdobju od 1. januarja 2003 do 1. decembra 2004, da se od kmetov - vendar ne posamično - izterjajo vnaprej plačani zneski za obvezne teste na BSE, ki so presegali najvišji znesek 40 EUR.
(88)
Dodelitev dela prihodkov iz teh prispevkov za povračilo vnaprej plačanih testov nikakor ne spremeni opredelitve državnih sredstev iz Odločbe N 9/05 in N 10/05.
5.1.2 Selektivna prednost za podjetje
(89)
Pri proučitvi obstoja prednosti je treba razlikovati med ukrepi, ki se financirajo iz državnih sredstev, vključno s prispevki, in ukrepi, ki se financirajo iz plačil.
(90)
V zvezi z ukrepi, ki se financirajo iz državnih sredstev, vključno s prispevki, je Komisija vedno menila (30), da je treba, če država financira stroške obveznih pregledov v zvezi s proizvodnjo in trženjem proizvodov, to šteti za selektivno prednost za podjetja (31). Država je namreč zmanjšala obveznosti, ki običajno bremenijo proračun podjetja. Iz navedenega je mogoče sklepati, da kmetje, klavnice in drugi subjekti, ki predelujejo, pretovarjajo, prodajajo ali tržijo proizvode iz goveda, za katero so na podlagi zakonodaje, ki je veljala v zadevnem obdobju, obvezni testi na BSE, opravljajo gospodarsko dejavnost in so z državnim financiranjem testov na BSE od 1. januarja 2001 uživali državno pomoč.
(91)
Trditev Belgije (glej uvodno izjavo 37 in naslednje), da je financiranje testov na BSE obvezno zaradi varovanja javnega zdravja in da država članica določi običajni sistem financiranja testov na BSE, ni mogoče sprejeti iz razlogov, navedenih v uvodni izjavi 74. V bolj konkretnih okoliščinah ocene selektivnosti je Belgija trdila, da je o selektivnosti mogoče govoriti le, če so določeni sektorji ali podjetja obravnavani ugodneje, kot bi bili v običajnem sistemu. Dejstvo, da med državami članicami obstajajo razlike pri financiranju testov na BSE in da to lahko povzroči izkrivljanje konkurence, po mnenju Belgije ni vprašanje državnih pomoči, ampak usklajevanja zakonodaje.
(92)
Vendar te trditve ni mogoče sprejeti. Kot je navedeno v Odločbi N 9/05 in N 10/05, je merilo selektivnosti izpolnjeno, če ima prednost nekaj podjetij ali neko področje dejavnosti. V obravnavanem primeru državno financiranje testov na BSE na nacionalni ravni koristi le določenemu sektorju, to je sektorju reje živali, ki jih je treba testirati na BSE. Na ravni Skupnosti daje financiranje testov na BSE, državno ali iz državnih sredstev, belgijskim podjetjem prednost pred tujimi konkurenčnimi podjetji, katerih države niso prevzele financiranja obveznih testov na BSE ali jih niso financirale iz državnih sredstev. V preambuli k Smernicam TSE (točki 8 in 9) je bilo jasno navedeno, da je usklajevanje, ki je takrat potekalo in je sektorju nalagalo, da nosi stroške, počasno, zato se je Komisija odločila razjasniti in spremeniti svojo politiko glede državnih pomoči v zvezi s stroški testov na BSE. V točki 24 Smernic TSE pa je navedeno, da je obveznost testiranja lahko določena v zakonodaji Skupnosti ali nacionalni zakonodaji. V tej točki je jasno navedeno, da obveznost testiranja v Skupnosti ni usklajena, kar lahko povzroči nastanek selektivne pomoči, ki daje prednost podjetjem določene države članice. Zato ukrepi, ki se financirajo iz državnih sredstev, vključno s prispevki, dajejo kmetom, klavnicam in drugim subjektom, ki predelujejo, pretovarjajo, prodajajo ali tržijo proizvode iz goveda, za katero so na podlagi veljavne zakonodaje obvezni testi na BSE, selektivno prednost, ker nižajo stroške, ki bremenijo te prejemnike. Te prednosti niso dodeljene z neposrednimi plačili, ampak tako da stroške testov na BSE prevzamejo javni organi, ki te stroške plačajo neposredno laboratorijem, ki teste opravijo na zahtevo klavnic, račune pa izdajo Zvezni agenciji za varnost prehranjevalne verige.
(93)
V zvezi z ukrepi, ki se financirajo iz plačil, je treba preveriti, ali se s temi plačili komu daje prednost. Kot je navedeno v odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave (v uvodnih izjavah 61 in 62), bi šlo za prednost le, če so ta plačila nižja od resničnih stroškov storitev, ki jih je Zvezna agencija za varnost prehranjevalne verige dejansko opravila za gospodarske subjekte. Prav tako je treba preveriti, ali so te dajatve plačilo za storitve, ki jih je Zvezna agencija za varnost prehranjevalne verige dejansko opravila za podjetja. Natančneje, postavlja se vprašanje, ali so klavnice in proizvajalci, ki so plačali 10,70 EUR na testirano govedo, v obdobju od 1. decembra 2004 do 31. decembra 2005 uživali prednost in ali so dejansko dobili storitve, ki jih zagotavlja Zvezna agencija za varnost prehranjevalne verige.
(94)
Belgijski organi so v odgovoru na odločitev o sprožitvi formalnega postopka preiskave navedli, da je bilo plačilo 10,70 EUR na testirano govedo edini vir financiranja Zvezne agencije za varnost prehranjevalne verige za pokrivanje stroškov testov na BSE, razen njenih rezerv in vračljivih predplačil iz državne blagajne. Ta znesek so plačale klavnice. Belgijski organi so navedli, da ni bilo zakonske obveznosti, da morajo klavnice znesek plačila zaračunati svojim strankam, vendar je praksa klavnic, da strošek plačila ločeno zaračunajo proizvajalcem. Belgija je to dokazala s primeri računov, iz katerih je jasno razvidno, da klavnice znesek plačila ločeno zaračunajo proizvajalcem. Belgija meni, da ni treba formalno urediti načina, kako klavnice plačilo, ki ga poravnajo, prenesejo na proizvajalce ali druge morebitne prejemnike storitev, ker se ta strošek zaračuna proizvajalcem podobno kot drugi stroški, ki nastanejo pri zakolu in se zaračunajo proizvajalcem.
(95)
Zato iz navedenega lahko ugotovimo, da so pomislek ob sprožitvi formalnega postopka preiskave, naveden v uvodni izjavi 44, da je bilo plačilo za klavnice dosti višje kot za druge prejemnike storitev, ovrgli podatki, ki jih je Belgija predložila v zvezi z zaračunavanjem tega plačila proizvajalcem.
(96)
V zvezi z vprašanjem, ali je cena testov na BSE tržna cena, je Belgija Komisiji sporočila, prvič, da so od julija 2005 cene Zvezne agencije za varnost prehranjevalne verige nižje od 40 EUR, medtem ko je v Kmetijskih smernicah 2007-2013 navedeno, da je 40 EUR trenutno najnižja razpoložljiva cena v Skupnosti. To je znak, da so cene usklajene s cenami, ki so se zaračunavale v Evropi v zadevnem obdobju. Drugič, Belgija je na odločitev o sprožitvi formalnega postopka preiskave odgovorila, da je bil položaj enak kot položaj, obravnavan v Odločbi N 9/05 in N 10/05, v kateri je bilo ugotovljeno, da so bili izvajalci izbrani z odprtimi in nediskriminatornimi postopki (glej uvodno izjavo 82 Odločbe N 9/05 in N 10/05). Tretjič, Komisija je seznanjena z zavezo Belgije, da bo sprejela vse potrebne pravne ukrepe za izterjavo preveč plačanih zneskov za teste, če bodo v preiskavah belgijskih organov za konkurenco ugotovljeni nezakoniti sporazumi med laboratoriji, ki bi lahko povzročili višje cene testov. Na podlagi teh ugotovitev Komisija sklepa, da plačil ni mogoče šteti za državna sredstva, ker so plačila Zvezni agenciji za varnost prehranjevalne verige plačila za storitve, ki jih je ta agencija dejansko opravila za podjetja, in temeljijo na tržnih cenah.
(97)
V skladu z Odločbo N 9/05 in N 10/05 lahko ugotovimo, da klavnicam in proizvajalcem s plačilom ni bila dodeljena nikakršna prednost, ker gre za plačilo storitve, ki jo je prejel plačnik, in ker cena testa temelji na tržni ceni. Zato lahko ugotovimo tudi, da ni bilo financiranja iz državnih sredstev, ker je cena testa skladna s tržno ceno.
5.1.3 Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino v Uniji
(98)
V zvezi z drugimi pogoji, ki urejajo uporabo člena 107(1) PDEU, ukrep lahko vpliva na položaj Belgije v tem sektorju (32). Ker belgijska podjetja delujejo na zelo konkurenčnem mednarodnem trgu, ukrep izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco (33) ter vpliva na trgovino med državami članicami.
5.1.4 Ugotovitve o naravi pomoči v smislu člena 107(1) PDEU
(99)
Glede na navedeno Komisija meni, da je financiranje testov na BSE iz prispevkov in drugih državnih sredstev, kot je opisano zgoraj, prednost, ki se financira iz državnih sredstev. Ta prednost izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, ker lahko prizadene trgovino med državami članicami. Prednost je dodeljena kmetom, klavnicam in drugim subjektom, ki predelujejo, pretovarjajo, prodajajo ali tržijo proizvode iz goveda, za katero so na podlagi veljavne zakonodaje obvezni testi na BSE. Zato Komisija ugotavlja, da ta ukrepa spadata na področje uporabe člena 107(1) PDEU. Nasprotno pa tisti del testov na BSE, ki se financirajo iz plačil, niso pomoč, saj plačniki dobijo storitev po tržni ceni.
5.2 Nezakonitost pomoči
(100)
Belgijski organi od 1. januarja 2001 Komisiji niso priglasili ukrepov pomoči v smislu člena 108(3) PDEU v obliki financiranja testov na BSE. Pomoči, ki spadajo na področje uporabe Uredbe (ES) št. 1/2004, so izvzete iz obveznosti priglasitve, če izpolnjujejo pogoje iz zadevne uredbe. Če teh pogojev ne izpolnjujejo, so torej nezakonite.
5.3 Financiranje pomoči
(101)
Kar zadeva državno pomoč, delno financirano z davkom podobno dajatvijo, to je s prispevkom, mora Komisija preučiti ukrepe, financirane s pomočjo, in tudi financiranje same pomoči. Zaradi morebitne nezdružljivosti financiranja državne pomoči z notranjim trgom bi bila namreč tudi sama pomoč nezdružljiva, celo če bi se pri dodelitvi pomoči upoštevala veljavna pravila o konkurenci.
(102)
V skladu z ustaljeno sodno prakso se določbe PDEU, ki se nanašajo na državne pomoči, ne uporabljajo za takse, razen če so te način financiranja ukrepa pomoči, tako da so sestavni del zadevnega ukrepa (34). Da bi lahko bila taksa ali njen del sestavni del ukrepa pomoči, morata biti taksa in pomoč na podlagi ustrezne nacionalne zakonodaje nujno neločljivo vsebinsko povezani, in sicer tako, da so prihodki od takse nujno namenjeni financiranju pomoči (35). Če taka vez obstaja, prihodki od takse neposredno vplivajo na višino pomoči (36) in posledično na presojo združljivosti te pomoči z notranjim trgom. (37)
(103)
Torej je treba proučiti, ali prispevek, ki se je pobiral od 1. julija 2004, izpolnjuje merila iz uvodne izjave 102, in razlikovati med pravnimi instrumenti, ki se uporabljajo v različnih obdobjih. Financirana pomoč je bila predmet izvzetja, vendar izvzetje ne pokriva sistema financiranja pomoči, zato je treba preveriti zakonitost sistema financiranja v celotnem zadevnem obdobju.
5.3.1 Od 1. julija 2004 do 31. decembra 2005
(104)
V tem obdobju so se pomoči vnaprej plačevale s strani Zvezne agencije za varnost prehranjevalne verige in iz plačil na podlagi kraljevega odloka z dne 15. oktobra 2004 (vendar slednja plačila niso obravnavana v tem oddelku, ker ne gre za pomoči - glej uvodno izjavo 97). Preveriti je treba, ali je sistem financiranja sestavni del ukrepa pomoči. Iz veljavne zakonodaje ni razvidno, da sta način financiranja Zvezne agencije za varnost prehranjevalne verige in financiranje testov na BSE neločljivo vsebinsko povezana in da so prihodki od takse nujno namenjeni financiranju pomoči. Zakon z dne 4. februarja 2000 o ustanovitvi Zvezne agencije za varnost prehranjevalne verige namreč določa različne vire financiranja te agencije (glej uvodno izjavo 82). Poleg tega ni mogoče sklepati, da prihodki od takse neposredno vplivajo na višino pomoči, saj se testi financirajo iz plačil, ki jih dopolnjuje financiranje Zvezne agencije za varnost prehranjevalne verige. Zato je znesek pomoči, ki jih izplača ta agencija, odvisen od cene testov in ne od prispevkov, plačanih tej agenciji. Zato prihodki iz prispevkov in povračilo vnaprejšnjih plačil niso neločljivo vsebinsko povezani.
5.3.2 Od 1. januarja 2006
(105)
Od tega dne vprašanje prispevkov ureja kraljevi odlok o prispevkih za financiranje Zvezne agencije za varnost prehranjevalne verige. V Odločbi N 9/05 in N 10/05 je bilo pri oceni sistema financiranja iz prispevkov ugotovljeno, da metoda financiranja dela stroškov, povezanih s testi na BSE, ne diskriminira uvoženih ali izvoženih proizvodov in da ni v nasprotju z določbami Pogodbe (38). Kot je navedeno v uvodni izjavi 31, se ta sklep ne nanaša na ukrepe, ki so že odobreni. Ker pa je Belgija navedla, da je bil del prispevkov po 1. januarju 2006 namenjen za povračilo vnaprej plačanih testov na BSE, ima Komisija pravico proučiti sistem financiranja, ker prispevki financirajo povračilo vnaprejšnjih plačil za teste na BSE.
(106)
Belgija je navedla, da se sistem financiranja, razen popravka zneska plačila, ni spremenil. Edini element, ki se je spremenil, je uporaba prihodkov iz prispevkov za povračilo vnaprej plačanih stroškov testov na BSE v letu 2006.
(107)
Na vprašanje, ali je financiranje sestavni del ukrepa pomoči, je treba odgovoriti nikalno. To, da so bili prispevki po letu 2006 dodeljeni za povračilo vnaprej plačanih testov, ni vplivalo na znesek dodeljene pomoči. Poleg tega so belgijski organi navedli, da je sistem izterjave solidaren sistem, v katerem vsak izvajalec plača prispevek Zvezni agenciji za varnost prehranjevalne verige, del teh prispevkov pa se nameni za povračilo preteklih stroškov, povezanih z vnaprejšnjim plačevanjem testov na BSE. Vsi aktivni izvajalci, ki so v obravnavanem obdobju imeli govedo, enako prispevajo v ta sistem, vendar niso edini vplačniki. Zato Komisija ugotavlja, da financiranje pomoči ni sestavni del zadevnega ukrepa pomoči.
5.4 Ocena združljivosti ukrepov pomoči
(108)
Kadar je pomoč državna pomoč in spada na področje uporabe člena 107(1) PDEU, je treba proučiti, ali lahko šteje za združljivo z notranjim trgom v skladu s členom 107(2) in (3) PDEU.
(109)
Za zadevni ukrep bi se lahko uporabil samo člen 107(3)(c) PDEU, ki določa, da se pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij, kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi, lahko šteje za združljivo z notranjim trgom.
(110)
Na podlagi točke 23.3 Smernic Skupnosti o državni pomoči v kmetijskem sektorju (39) za obdobje 2000-2006 (v nadaljnjem besedilu: Kmetijske smernice 2000-2006) in Obvestila Komisije o določitvi pravil, ki se uporabljajo za oceno nezakonite državne pomoči (40), je treba vsako nezakonito pomoč v smislu člena 1(f) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (41) proučiti v skladu s pravili in smernicami, ki veljajo ob dodelitvi pomoči. Komisija je leta 2002 sprejela Smernice TSE. Te smernice so se uporabljale od 1. januarja 2003 do 31. decembra 2006 (42). V točki 44 Smernic TSE je določeno, da se bodo nezakonite pomoči v smislu člena 1(f) Uredbe (ES) št. 659/1999, razen primerov, ki se nanašajo zlasti na teste na BSE, obravnavale v skladu s pravili in smernicami, ki so veljale ob dodelitvi pomoči. Ker so bile pomoči dodeljene med 1. januarjem 2001 in 31. decembrom 2005, so Smernice TSE primeren okvir za proučitev teh pomoči.
(111)
V skladu s točko 194(c) Kmetijskih smernic 2007-2013 Komisija od 1. januarja 2007 Smernic TSE ne uporablja več, razen za nezakonite pomoči, opredeljene v točki 43 in naslednjih Smernic TSE.
(112)
Glede na uporabo različnih pravnih določb lahko ločimo dve obdobji.
5.4.1 Obdobje od vključno 1. januarja 2001 do 31. decembra 2002: uporablja se točka 11.4 Kmetijskih smernic 2000-2006, na katere se sklicuje točka 45 Smernic TSE
(113)
V točki 45 Smernic TSE je v zvezi z nezakonitimi državnimi pomočmi, katerih namen je kritje stroškov v zvezi s testi na BSE in ki so bile dodeljene pred datumom uveljavitve Smernic TSE (to je pred 1. januarjem 2003), določeno, da bo Komisija ocenjevala združljivost takih pomoči v skladu s točko 11.4 Kmetijskih smernic 2000-2006 in svojo prakso po letu 2001 glede sprejemanja takih pomoči, ki lahko znašajo do 100 %.
(114)
Da se ukrep v skladu s točko 11.4 Kmetijskih smernic 2000-2006 šteje za združljiv,
-
mora biti del ustreznega programa na ravni Skupnosti, nacionalni ali regionalni ravni za preprečevanje, nadzor ali izkoreninjanje zadevne bolezni (točka 11.4.2);
-
mora biti njegov cilj preprečevanje ali nadomestilo ali kombinacija obojega (točka 11.4.3);
-
mora biti združljiv s cilji in posebnimi določbami veterinarske zakonodaje in zakonodaje o zdravstvenem varstvu rastlin (točka 11.4.4);
-
intenzivnost pomoči ne sme preseči 100 % upravičenih stroškov (točka 11.4.5).
Kadar bodo pomoči dodeljene v programih pomoči Skupnosti in/ali nacionalnih in/ali regionalnih programih, bo Komisija zahtevala predložitev dokazov, da ni tveganja za prekomerno nadomestilo zaradi morebitnega kopičenja ukrepov iz več programov. Za odobreno pomoč Skupnosti je treba navesti datum in sklicevanja na zadevno odločbo Komisije.
(115)
V zvezi s prvimi tremi pogoji je bilo že v odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave ugotovljeno, da so izpolnjeni (glej uvodno izjavo 80 navedene odločitve o sprožitvi). Poleg tega so belgijski organi ta pristop potrdili v pripombah k odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave. BSE je namreč prenosljiva bolezen in je nevarna za zdravje ljudi. Gre za bolezen živali, katere primarni izbruh je treba priglasiti neposredno Komisiji in drugim državam članicam (43). Cilj ukrepa pomoči je boriti se proti BSE s pregledovanjem zaklanih in poginulih živali. Nadomestilo za stroške, ki jih nosijo kmetje, bi moralo zagotoviti, da se ukrepi dejansko izvajajo. Vsi ukrepi so sprejeti v skladu z zakonodajo Skupnosti ali jih ta priporoča (44).
(116)
V zvezi s četrtim pogojem se podatki, ki jih je predložila Belgija, nanašajo na financiranje testov na BSE, ki so v tem obdobju stali od 111,81 EUR do 63,45 EUR (glej uvodno izjavo 56). Ti stroški krijejo laboratorijsko analizo, stroške odvzema vzorca, ki ga opravi veterinar, in stroške kompleta za testiranje. Komisija meni, da so ti stroški skladni s stroški, navedenimi v točki 11.4.5 Kmetijskih smernic 2000-2006, v katerih so kot dejanski stroški med drugim navedeni sanitarni nadzori, testi in drugi ukrepi odkrivanja bolezni.
(117)
Zato so pomoči, dodeljene v obdobju od 1. januarja 2001 do 31. decembra 2002, združljive.
5.4.2 Obdobje od vključno 1. januarja 2003 do 31. decembra 2005: uporablja se točka 21 in naslednje Smernic TSE
(118)
V skladu s točko 23 Smernic TSE se je Komisija odločila, da bo nadaljevala z odobritvami pomoči, ki so krile do 100 % stroškov v zvezi s testi na BSE, v skladu z načeli iz točke 11.4 Kmetijskih smernic 2000-2006 (glej uvodno izjavo 114).
(119)
Poleg tega morajo biti v skladu s Smernicami TSE izpolnjeni še naslednji pogoji:
-
od 1. januarja 2003 pri obveznem testiranju goveda, zaklanem za prehrano ljudi, na BSE pomoči, vključno s plačili Skupnosti, ne smejo presegati 40 EUR na test (glej točko 24 Smernic TSE);
-
državna pomoč za kritje stroškov testiranja na BSE se izplača izvajalcu, pri katerem je treba odvzeti vzorce za teste. Če se pomoč izplača laboratorijem, je treba dokazati, da se celotni znesek državne pomoči posreduje izvajalcu (točka 25 Smernic TSE).
(120)
Kot je navedeno v uvodnih izjavah 115 in 116, so vsi štirje pogoji iz Kmetijskih smernic 2000-2006 izpolnjeni.
(121)
V zvezi s pogojem, da je najvišji znesek 40 EUR na test, Komisija ugotavlja, da je bil ta najvišji znesek med 1. januarjem 2003 in 30. junijem 2004 presežen. Po podatkih, ki jih je predložila Belgija, je skupni presežni znesek v tem obdobju 6 619 810,74 EUR. Po 1. juliju 2004 je skupni strošek testa nižji od 40 EUR (glej uvodno izjavo 64). Belgijski organi so navedli, da so v te zneske vključena nacionalna plačila in plačila Skupnosti (glej uvodno izjavo 58).
(122)
V zvezi s pogojem, da je treba pomoč izplačati izvajalcu, pri katerem se odvzamejo vzorci za teste, in da je treba, če se pomoč izplača laboratorijem, dokazati, da se celotni znesek državne pomoči posreduje izvajalcu (točka 25 Smernic TSE), Komisija ugotavlja, da je izpolnjen.
(123)
Kot je navedeno v odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave, so belgijski organi navedli, da se stroški za teste na BSE plačajo neposredno laboratorijem. Izvajalcem ni treba plačati nobenega laboratorijskega stroška za teste na BSE pri govedu. Ta ocena je skladna z ugotovitvijo glede podobnega sistema v uvodni izjavi 95 Odločbe N 9/05 in N 10/05. Kot je že bilo navedeno, je edini strošek, ki se prenese na proizvajalce, strošek plačila (glej uvodno izjavo 93 in naslednje), vendar ta del financiranja testov na BSE ni pomoč. Zato se celotni znesek pomoči posreduje izvajalcu.
5.4.3 Po 1. januarju 2006
(124)
Komisija se v zvezi z obdobjem po 1. januarju 2006 sklicuje na Odločbo N 9/05 in N 10/05, saj ni namen tega sklepa ponovno obravnavati pomoči, odobrene v omenjeni odločbi.
5.4.4 Sklepna ugotovitev
(125)
Zato pomoči, dodeljene za financiranje testov na BSE, ki so višje od zneska 40 EUR na test, v obdobju od 1. januarja 2003 do 30. junija 2004 v skupnem znesku 6 619 810,74 EUR, niso združljive z notranjim trgom.
5.5 Povračilo vnaprejšnjih plačil
(126)
Kot je bilo navedeno, so se testi v obdobju od 1. januarja 2003 do 30. junija 2004 financirali iz državnih sredstev nad najvišjim zneskom 40 EUR.
(127)
Belgija se je odločila za povračilo tega presežka s prispevki, ki so se pobirali za financiranje Zvezne agencije za varnost prehranjevalne verige, od 1. januarja 2006, sprva porazdeljeno na 15 let, vendar kasneje opuščeno. Belgijski organi navajajo, da so se odločili za ta globalni pristop, ker je bila posamična izterjava v praksi težko izvedljiva, saj so nekateri izvajalci umrli ali prenehali opravljati dejavnost.
(128)
Belgijski organi so v naknadnem dopisu z dne 6. aprila 2011 navedli, da je Zvezna agencija za varnost prehranjevalne verige v letih 2005-2006 izvajala povračilo iz lastnih sredstev.
(129)
Kljub temu predlagani sistem izterjave ni skladen z zahtevami za vračilo nezakonite in nezdružljive pomoči. V skladu s sodno prakso je namreč namen vračila ponovna vzpostavitev stanja na trgu pred dodelitvijo pomoči. Ponovna vzpostavitev predhodno obstoječega stanja je dosežena, ko prejemnik vrne nezakonito in nezdružljivo pomoč in izgubi prednost, ki jo je užival na trgu pred konkurenti, ter so obnovljene razmere, ki so obstajale pred dodelitvijo pomoči (45). Pomoč, ki jo je treba vrniti, vključuje obresti po primerni obrestni meri, ki jo določi Komisija. Obresti se plačajo od datuma, ko je bila nezakonita pomoč dana na razpolago upravičencu, do datuma vračila (46). V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (47) je treba obresti izračunati na podlagi obrestnoobrestnega računa, kar v tem primeru ni bilo storjeno. Poleg tega člen 14 Uredbe (ES) št. 659/1999 določa, da mora država članica sprejeti vse ukrepe za takojšnje in učinkovito izvajanje odločbe Komisije. Povračilo, ki ga je Belgija predlagala in delno izvedla, ne ustreza omenjenim zahtevam in ne more šteti za vračilo v smislu člena 14 Uredbe (ES) št. 659/1999.
6. SKLEPNE UGOTOVITVE
(130)
Komisija ugotavlja, da financiranje testov na BSE iz plačil ni pomoč.
(131)
Komisija ugotavlja, da je financiranje testov na BSE iz državnih sredstev pomoč kmetom, klavnicam in drugim subjektom, ki predelujejo, pretovarjajo, prodajajo ali tržijo proizvode iz goveda, za katero so na podlagi veljavne zakonodaje obvezni testi na BSE. Ta pomoč je združljiva v obdobjih od 1. januarja 2001 do 31. decembra 2002 ter od 1. julija 2004 do 31. decembra 2005. Ta pomoč ni združljiva v obdobju od 1. januarja 2003 do 30. junija 2004. Nezdružljivo pomoč sestavlja znesek, ki presega 40 EUR na test in po oceni Belgije znaša 6 619 810,74 EUR.
(132)
Komisija ugotavlja, da je Belgija v obdobju od 1. januarja 2001 do 30. junija 2004 nezakonito izvajala pomoč za financiranje testov na BSE v nasprotju s členom 108(3) PDEU. Od 1. januarja 2003 je bila pomoč pokrita z uredbo o izvzetju, ker pa pogoji iz te uredbe o izvzetju niso bili izpolnjeni, so pomoči nezakonite.
(133)
Nezakonite in nezdružljive pomoči, ki presegajo najvišji znesek 40 EUR na test, je treba vrniti, razen pomoči za posebne projekte, ki so ob dodelitvi izpolnjevale vse pogoje iz veljavne uredbe o pomočeh de minimis -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
1. Ukrepi, ki se financirajo iz plačil, niso pomoči.
2. Financiranje testov na BSE iz državnih sredstev je pomoč kmetom, klavnicam in drugim subjektom, ki predelujejo, pretovarjajo, prodajajo ali tržijo proizvode iz goveda, za katero so obvezni testi na BSE, ki je združljiva z notranjim trgom v obdobjih od 1. januarja 2001 do 31. decembra 2002 ter od 1. julija 2004 do 31. decembra 2005.
3. Financiranje testov na BSE iz državnih sredstev v obdobju od 1. januarja 2003 do 30. junija 2004 je pomoč kmetom, klavnicam in drugim subjektom, ki predelujejo, pretovarjajo, prodajajo ali tržijo proizvode iz goveda, za katero so obvezni testi na BSE, ki je združljiva z notranjim trgom za zneske do 40 EUR na test. Zneski, ki presegajo 40 EUR na test, niso združljivi z notranjim trgom in jih je treba vrniti, razen pomoči za posebne projekte, ki so ob dodelitvi izpolnjevale vse pogoje iz veljavne uredbe o pomočeh de minimis.
4. Belgija je v obdobju od 1. januarja 2001 do 30. junija 2004 nezakonito izvajala pomoč za financiranje testov na BSE v nasprotju s členom 108(3) PDEU.
Člen 2
1. Belgija sprejme potrebne ukrepe za izterjavo nezakonitih in nezdružljivih pomoči iz člena 1(3) in (4) od prejemnikov teh pomoči.
2. Pomoči, ki jih je treba vrniti, vključujejo obresti od datuma, ko so bile dane na razpolago prejemnikom, do datuma njihovega vračila.
3. Obresti se izračunajo na podlagi obrestnoobrestnega računa v skladu z določbami iz poglavja V Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004.
4. Vračilo se opravi takoj in v skladu s postopki nacionalnega prava, če ti omogočajo takojšnjo in učinkovito izvršitev tega sklepa.
Člen 3
Vračilo pomoči iz člena 1(3) in (4) se izvede takoj in učinkovito.
Belgija zagotovi, da se ta sklep izvede v štirih mesecih od datuma njegove priglasitve.
Člen 4
1. V dveh mesecih po priglasitvi tega sklepa Belgija predloži Komisiji naslednje informacije:
(a)
seznam prejemnikov, ki so prejeli pomoč na podlagi člena 1(3) in (4) in skupni znesek pomoči, ki ga je prejel vsak izmed njih;
(b)
skupni znesek (glavnica in obresti vračila), ki ga je treba izterjati od prejemnikov;
(c)
podroben opis že sprejetih ali načrtovanih ukrepov za uskladitev s tem sklepom;
(d)
dokumente, ki dokazujejo, da je bilo prejemniku pomoči naročeno, naj vrne pomoč.
2. Belgija obvešča Komisijo o napredku glede sprejetih nacionalnih ukrepov za izvajanje tega sklepa, dokler se vračanje pomoči iz člena 1(3) in (4) ne konča.
3. Po dvomesečnem obdobju iz odstavka 1 Belgija na zahtevo Komisije predloži poročilo o že sprejetih in načrtovanih ukrepih za uskladitev s tem sklepom. V tem poročilu navede tudi podrobne informacije o zneskih pomoči in obrestih vračila, ki so jih prejemniki že vrnili.
Člen 5
Ta sklep je naslovljen na Kraljevino Belgijo.
V Bruslju, 27. julija 2011