РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1031/2010 НА КОМИСИЯТА
от 12 ноември 2010 г.
относно графика, управлението и други аспекти на търга на квоти за емисии на парникови газове съгласно Директива 2003/87/ЕО на Европейския парламент и на Съвета за установяване на схема за търговия с квоти за емисии на парникови газове в рамките на Общността
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Директива 2003/87/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 13 октомври 2003 г. за установяване на схема за търговия с квоти за емисии на парникови газове в рамките на Общността и за изменение на Директива 96/61/ЕО на Съвета (1), и по-специално член 3г, параграф 3 и член 10, параграф 4 от нея,
като има предвид, че:
(1)
Директива 2003/87/ЕО беше преразгледана и изменена с Директива 2008/101/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 19 ноември 2008 г. за изменение на Директива 2003/87/ЕО с цел включване на авиационните дейности в схемата за търговия с квоти за емисии на парникови газове в рамките на Общността (2), както и с Директива 2009/29/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 23 април 2009 г. за изменение на Директива 2003/87/ЕО, с оглед подобряване и разширяване на схемата на Общността за търговия с квоти за емисии на парникови газове (3). Едно от подобренията, въведени при преразглеждането на Директива 2003/87/ЕО е, че търгът следва да е основен принцип при разпределението на квоти, тъй като той е най-простото и, по общо мнение, икономически най-ефективното средство за тази цел. Ефективността на схемата за търговия с емисии зависи от наличието на ясен сигнал за цената на въглерода, за да се постигне намаляване на емисиите на парникови газове с най-малки възможни разходи. Търгът следва да благоприятства и да засили такъв сигнал за цената на въглерода.
(2)
В член 10, параграф 1 от Директива 2003/87/ЕО се изисква от държавите-членки да провеждат търг за квотите, попадащи в обхвата на глава III от същата директива, които не се разпределени безплатно. Следователно, държавите-членки са длъжни да провеждат търг за квотите, които не са разпределени безплатно. По отношение на квотите, които не са разпределени безплатно, държавите-членки не могат да използват никакви други начини за тяхното разпределяне, нито да ги задържат или отменят.
(3)
В член 10, параграф 4 от Директива 2003/87/ЕО са установени различните цели на тръжния процес. Той следва да бъде предвидим, по-специално по отношение на графика и реда на провеждане на търговете и очакваните обеми квоти, които ще бъдат осигурени. Търговете следва да се организират по начин, който гарантира пълен, справедлив и равнопоставен достъп на малките и средни предприятия, които са обхванати от схемата за търговия с емисии, достъп на малките емитери, едновременен достъп до информация за всички участници, предотвратяване на евентуално компрометиране на търговете от страна на участници в тях и ефективност на разходите за организиране и участие в търговете с оглед избягване на неоправдани административни разходи.
(4)
Тези цели следва да бъдат разбирани в контекста на общите цели, поставени при преразглеждането на Директива 2003/87/ЕО, които включват, inter alia, повече хармоничност, избягване на нарушенията на конкуренцията и по-голяма предвидимост - всички тези цели следва да допринесат за засилване на сигнала за цената на въглерода, за да се постигне намаляване на емисиите с най-малки разходи. И действително, засилването на усилията за намаляване на емисиите изисква икономическа ефективност в най-висока степен, основаваща се на напълно хармонизирани условия за разпределянето на квоти в рамките на Съюза.
(5)
Член 3г, параграф 1 от Директива 2003/87/ЕО предвижда провеждане на търг за 15 % от квотите по глава II от същата директива в периода от 1 януари 2012 г. до 31 декември 2012, а член 3г, параграф 2 предвижда провеждане на търг за същия процент квоти по глава II от Директива 2003/87/ЕО в периода от 1 януари 2013 г. нататък. Член 3г, параграф 3 изисква да бъде приет регламент с подробни разпоредби относно продажбата чрез търг от държавите-членки на квоти по глава II, за които не се изисква да бъдат издадени безплатно в съответствие с член 3г, параграфи 1 и 2 или член 3е, параграф 8 от Директива 2003/87/ЕО.
(6)
Според по-голямата част от заинтересованите страни, участвали в обсъждането, проведено преди приемането на настоящия регламент, преобладаващото мнозинство на държавите-членки и съгласно проведената от Комисията оценка на въздействието, най-добрият начин за постигане на общите цели, поставени при преразглеждането на Директива 2003/87/ЕО, е чрез създаването на обща тръжна инфраструктура, при която търговете да бъдат провеждани от обща тръжна платформа. Чрез такъв подход биха се избегнали всякакви нарушения на вътрешния пазар. Този подход дава възможност за постигането на най-висока степен на икономическа ефективност и позволява тръжното разпределение на квотите да става въз основа на напълно хармонизирани условия в рамките на Съюза. Нещо повече, провеждането на търговете посредством обща тръжна платформа засилва по най-добър начин сигнала за цената на въглерода към стопанските оператори, необходим за вземането на инвестиционни решения, които с най-малки разходи да доведат до намаляване на емисиите на парникови газове.
(7)
Според по-голямата част от заинтересованите страни, участвали в обсъждането, проведено преди приемането на настоящия регламент, преобладаващото мнозинство на държавите-членки и съгласно проведената от Комисията оценка на въздействието, обща тръжна инфраструктура, при която търговете се провеждат от обща тръжна платформа, води също така и до възможно най-доброто постигане на целите от член 10, параграф 4 от Директива 2003/87/ЕО. Този подход представлява най-ефективният от гледна точка на разходите начин за търг на квоти, без неоправдани административни тежести, които непременно биха се появили при използването на множество тръжни инфраструктури. Той най-добре осигурява открит, прозрачен и недискриминационен достъп до търговете, както de jure, така и de facto. Такъв общ подход би осигурил предвидимостта на тръжния календар и би засилил по най-добър начин яснотата на сигнала за цената на въглерода. Общата тръжна инфраструктура е от особено значение с оглед предоставяне на равноправен достъп на малките и средни предприятия, които са обхванати от схемата за търговия с емисии, както и на малките емитери. В действителност разходите за опознаване на повече от една тръжни платформи и за регистриране и участие в тях биха били изключително натоварващи за такива дружества. Наличието на обща тръжна платформа улеснява широкото участие от целия Съюз и така най-добре ограничава риска от компрометиране на търговете от някои участници чрез използването на търговете като средство за изпиране на пари, финансиране на тероризъм, престъпна дейност или пазарна злоупотреба.
(8)
Все пак, с цел да се ограничи всеки възможен риск за намаляване на конкуренцията на пазара навъглерод, настоящият регламент предвижда възможност за държавите-членки да предпочетат да не участват в общата тръжна платформа, а вместо това да изберат свои собствени тръжни платформи, при условие че тези алтернативни платформи бъдат вписани в приложение към настоящия регламент. За такова вписване следва да е необходимо съответната държава-членка да уведоми Комисията за избраната алтернативна платформа. Въпреки това тази възможност неизбежно е свързана с непостигане на пълна хармонизация на тръжния процес и по тази причина формулираните в настоящия регламент разпоредби следва да бъдат преразгледани в рамките на първоначален петгодишен период, като бъдат проведени и обсъждания със заинтересовани страни, с оглед да бъдат въведени промени, каквито бъдат счетени за необходими в светлината на придобития опит. След като получи нотификация от държава-членка във връзка с избор на алтернативна платформа, Комисията следва без излишно забавяне да предприеме действия за вписването на тази алтернативна платформа.
(9)
Също така би следвало да е възможно дадена държава-членка да поиска от тръжния инспектор да подготви доклад за функционирането на тръжната платформа, която тази държава-членка възнамерява да избере, например при подготовката на изменение на настоящия регламент във връзка с вписването на алтернативните тръжни платформи. Освен това тръжният инспектор следва да прави преглед на съответствието на всички тръжни платформи с изискванията на настоящия регламент и с целите от член 10, параграф 4 от Директива 2003/87/ЕО, както и да докладва за това на държавите-членки, на Комисията и на съответната тръжна платформа. Този преглед следва да включва въздействието на търговете върху пазарните позиции на тръжните платформи на вторичния пазар. За да се избегне нежелано от държавите-членки блокиращо обвързване с която и да е тръжна платформа отвъд периода, за който тя е избрана, във всеки един договор за избор на тръжна платформа следва да бъдат включени подходящи клаузи, изискващи от съответната тръжна платформа да предаде всички материални и нематериални активи, необходими за провеждането на търгове от тръжна платформа, неин правоприемник.
(10)
Изборът по отношение на броя на тръжните платформи и вида на образуванията, които могат да бъдат тръжни платформи, е от основно значение за приетите в настоящия регламент разпоредби за предвидим тръжен календар, както и за мерките за достъп до търговете, за устройството им, а също и за разпоредбите за управление на обезпеченията, плащанията и доставките и за тръжния надзор. Без да знае броя на тръжните платформи и специфичните възможности на институцията, избрана да провежда търговете, Комисията не би могла да приеме такива разпоредби в рамките на напълно хармонизиран регламент. Ето защо, приетите в настоящия регламент мерки се основават на постановката, че търговете ще бъдат провеждани посредством обща тръжна платформа, като в същото време е предвидена процедура за уточняване на броя и качествата на всякакви други тръжни платформи, които държава-членка може да реши да използва.
(11)
С оглед на отбелязаните в съображение 10 ограничителни фактори, уместно е във връзка с вписването на алтернативна тръжна платформа в приложение към настоящия регламент да бъдат въведени условия и задължения. Вписването на алтернативна платформа в приложение към настоящия регламент не засяга правомощията на Комисията да предлага отписване на дадена тръжна платформа, по-специално в случай на нарушение на настоящия регламент или на целите на член 10, параграф 4 от Директива 2003/87/ЕО. При отсъствие на вписване, съответната държава-членка следва да проведе търг за своите квоти чрез общата тръжна платформа. Комисията следва да предвиди в регламента на Комисията, приет съгласно член 19, параграф 3 от Директива 2003/87/ЕО, мерки за спиране на изпълнението на процедури във връзка с търга на квоти в случаите, в които алтернативната платформа е в нарушение на настоящия регламент или на целите на член 10, параграф 4 от Директива 2003/87/ЕО.
(12)
Подробните разпоредби за тръжния процес, провеждан от алтернативната тръжна платформа, следва да бъдат оценени от Комисията и следва да подлежат на консултиране на комитета, посочен в член 23, параграф 3 от Директива 2003/87/ЕО, в съответствие с процедурата по регулиране с контрол, предвидена в член 10, параграф 4 от Директива 2003/87/ЕО. Такава оценка е необходима, за да се гарантира, че изборът на алтернативна тръжна платформа, който се провежда на национално ниво от всяка държава-членка, предпочела да ползва алтернативна тръжна платформа, подлежи на подобно равнище на контрол, каквото е то при контрола по отношение на избора на обща тръжна платформа чрез съвместно действие, предвидено в настоящия регламент. Държавите-членки, участващи в съвместното възлагане на обща тръжна платформа ще действат съвместно с Комисията, която ще участва в целия процес. Също така, на държавите-членки, предпочели да ползват алтернативна тръжна платформа, ще бъде даден статут на наблюдатели в съвместната процедура за възлагане, при съответни подходящи условия, договорени в споразумението за съвместно възлагане от Комисията и участващите в процедурата държави-членки.
(13)
Настоящият регламент следва да се прилага по отношение на търга на квоти по глава II и глава III от Директива 2003/87/ЕО от, съответно, 1 януари 2012 г. нататък и от 1 януари 2013 г. нататък. За търга на квоти по глава III от Директива 2003/87/ЕО той следва да се прилага и преди началото на периода от 2013 г., ако това е необходимо за осигуряване на нормалното функциониране на пазара на въглерод и на електроенергийния пазар.
(14)
Във връзка с осигуряването на простота и достъпност, продаваните на търг квоти следва да бъдат на разположение за доставка в рамките на не повече от 5 търговски дни. Такива кратки срокове за доставка биха ограничили всякакви отрицателни въздействия върху конкуренцията между тръжните платформи и тържищата на вторичния пазар за квоти. Нещо повече, кратките срокове за доставка са по-прости, насърчават по-широко участие, като по този начин ограничават риска от пазарни злоупотреби и осигуряват по-добър достъп за обхванати от схемата малки и средни предприятия и малки емитери. Ролята на пазара е не толкова да бъде източник на форуърди и фючърси при търговете, а да осигурява оптимални решения в отговор на търсенето на деривативи на квотите. Уместно е да се даде възможност за избор между двудневен спот и петдневни фючърси по време на процедурата за избора на тръжна платформа - за да може да се оцени кое е най-доброто решение при избора на оптимален тръжен продукт. Докато двудневният спот не е финансов инструмент по смисъла на законодателството на Съюза за финансовите пазари, петдневните фючърси са финансови инструменти по смисъла на законодателството на Съюза за финансовите пазари.
(15)
Изборът дали тръжният продукт да е или да не е финансов инструмент следва да бъде част от процедурите за избор на тръжната платформа и да бъде направен въз основа на цялостна оценка на разходите и ползите при решенията, предлагани от кандидатите, участващи в състезателна процедура за възлагане. По-специално, тази оценка следва да е насочена към ефективност на разходите, равноправен достъп за обхванатите от схемата малки и средни предприятия и малки емитери, адекватни защити и пазарен надзор.
(16)
Докато още не са въведени правните мерки и техническите средства, необходими за доставката на квоти, уместно е да бъдат предвидени алтернативни начини за търг на квоти. За тази цел, в настоящия регламент е предвидена възможността за търг на фючърси и форуърди с дата на доставка не по-късно от 31 декември 2013 г. Такива фючърси и форуърди са финансови инструменти, даващи възможност на тръжния продавач и тръжните оференти да се възползват от защита, аналогична на защитата, с която разполагат в контекста на регулаторната рамка за финансовите пазари. За целите на настоящия регламент фючърсите се различават от форуърдите по това, че докато първите се гарантират чрез парично обезпечение на ценовите колебания, при вторите обезпечението е непарично. Уместно е да се предостави на държавите-членки възможността да избират кой вид продукт да използват при търга на квоти в зависимост от това какви разпоредби за обезпечение са по-подходящи за тяхното бюджетно положение. Ако се окаже необходимо да се прибегне до такива алтернативни начини за търг на квоти, фючърсите и форуърдите би трябвало да бъдат временно продавани чрез една или две тръжни платформи.
(17)
С оглед постигането на простота, справедливост и ефективност на разходите, както и необходимостта да се ограничи рискът от пазарна злоупотреба, търговете следва да се провеждат в един кръг, със запечатани оферти и с еднаква крайна цена на продаваните квоти. Също така, в случай на еднакви тръжни оферти (tied bids) следва да се използва процес на случаен подбор, тъй като това поражда несигурност за оференти, които правят уговорки за цените в офертите си и такава практика става неизгодна. Би могло да се очаква да се получи такава тръжна клирингова цена, която да е в близко съответствие с преобладаващата цена на вторичния пазар, а евентуална тръжна клирингова цена, която е значително по-ниска от преобладаващата цена на вторичния пазар, би представлявала указание за несъвършенство на търга. Ако такава тръжна клирингова цена бъде допусната да надделее, това би изкривило сигнала за цената на въглерода, би разстроило пазара на въглерод и не би осигурило заплащането на честна цена от страна на оферентите за квотите. Ето защо, при една такава ситуация търгът следва да бъде отменен.
(18)
Желателно е търговете да се провеждат сравнително често, за да се ограничи въздействието им върху функционирането на вторичния пазар, като в същото време се осигури продажбата в тях на големи количества квоти, така че да се привлече достатъчно участие. Честото провеждане на търгове намалява риска от пазарна злоупотреба, защото така за оферентите в отделните търгове се намалява размерът на разиграваната стойност и се увеличава възможността им да адаптират позициите си при следващи търгове. По тези причини, в настоящия регламент следва да се предвиди периодичност от поне веднъж седмично за провеждането на търгове за квоти по глава III от Директива 2003/87/ЕО. Като се има предвид много по-малкото количество на квотите по глава II от същата директива, подходящата периодичност на търговете за тези квоти е поне веднъж на всеки два месеца.
(19)
За да се осигури предвидимост на вторичния пазар, в настоящия регламент следва да се предвидят следните правила и процедури. Първо, следва да се предвиди да бъдат определени - при първа възможност след приемането на настоящия регламент - количествата квоти, които ще се продават чрез търгове в 2011 и 2012 г. Така определените количества, както и тръжните продукти, чрез които те ще бъдат продавани, ще бъдат посочени в приложение към настоящия регламент. Второ, следва да се предвидят ясни и прозрачни правила за определяне на количествата на квотите във всяка следваща година. Трето, в регламента следва да се съдържат правила и процедури за определяне на подробен тръжен календар за всяка календарна година, с цялата релевантна информация за всеки отделен търг, достатъчно рано преди началото на съответната календарна година. Всякакви допълнителни промени в тръжния календар следва да бъдат възможни само в някои ограничени на брой ситуации. Всякакви корекции следва да се правят по начин, който във възможно най-малка степен засяга предвидимостта на тръжния календар.
(20)
По правило, количеството на продаваните чрез търг квоти през всяка година следва да бъде равно на количеството на заделените квоти за съответната година. Продажбата на квоти по глава III от Директива 2003/87/ЕО през 2011 г. и 2012 г. следва да бъдат изключение. Като се има предвид очакваното наличие на квоти, прехвърлени от втория към третия период на търгуване, очакваното наличие на сертифицирани единици редуцирани емисии (СЕРЕ) и очакваното количество на квотите, които ще се продават съгласно член 10а, параграф 8 от Директива 2003/87/ЕО, въздействието на „ранните търгове“ през 2011 г. и 2012 г. следва да се компенсира чрез преразпределение на количеството на квотите, които ще се продават чрез търг през 2013 г. и 2014 г.
(21)
В съответствие с търсенето на вторичния пазар, годишното количество на продаваните квоти следва да бъде равномерно разпределено през съответната година.
(22)
Свободният достъп до търговете е необходим от гледна точка да се насърчи участието в тях и така да се осигури конкурентна среда. Също така, наличието на доверие в честността на тръжния процес, по-специално чрез защита срещу такива оференти, които биха се опитали да компрометират търговете, използвайки ги като средство за изпиране на пари, финансиране на тероризъм, престъпна дейност или пазарни злоупотреби, представлява необходимо условие за осигуряване на участие в търговете и на конкурентна среда. За да се осигури честността на търговете, следва за достъпа до тях да бъдат въведени минимални изисквания за комплексна проверка на потенциалните клиенти. С оглед да се осигури ефективност на разходите за такива проверки, право за кандидатстване за достъп до търговете следва да имат лесно идентифициращи се и ясно определени категории участници, по-специално операторите и операторите на въздухоплавателни средства, обхванати от схемата за търговия с емисии, както и намиращите се в регулаторен режим финансови организации, например инвестиционни дружества и кредитни институции. Също така, право за кандидатстване за офериране в търговете следва да имат и стопански групирания на оператори или оператори на въздухоплавателни средства, като партньорства, съвместни предприятия и консорциуми, действащи в ролята на агент от страна на своите членове. В този смисъл, би било разумно първоначално да се ограничи правото за кандидатстване за достъп до търговете, без да се изключва възможността за по-нататъшно разширяване на този достъп, така че да бъдат обхванати и други категории участници в светлината на натрупания опит от проведени търгове или след проверка от Комисията съгласно член 12, параграф 1а от Директива 2003/87/ЕО дали пазарът за квоти за емисии на парникови газове е достатъчно защитен от пазарни злоупотреби.
(23)
Също така, по причини във връзка с правната определеност, в настоящия регламент следва да бъде предвидено прилагането по отношение на тръжната платформа на съответни разпоредби от Директива 2005/60/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 26 октомври 2005 г. за предотвратяване на използването на финансовата система за целите на изпирането на пари и финансирането на тероризъм (4). Това е особено важно поради факта, че от тръжната платформа се изисква да предоставя достъп не само на инвестиционни дружества и кредитни институции, но също и на оператори и оператори на въздухоплавателни средства, както и на други лица, оторизирани да участват в търговете за своя или чужда сметка, които сами по себе си не са обект на разпоредбите на Директива 2005/60/ЕО.
(24)
Настоящият регламент следва да осигури на участниците възможност за избор между: пряк достъп до търговете посредством Интернет или специално предназначени за тази цел комуникационни линии, достъп чрез оторизирани и подлежащи на надзор финансови посредници или чрез други лица, оторизирани от държавите-членки да оферират за своя собствена сметка или от името на клиенти по своята основна стопанска дейност, чиято основна стопанска дейност не се състои в предоставяне на инвестиционни или банкови услуги, при условие че тези други лица се съобразяват с мерките за защита на инвеститорите и за комплексна проверка на клиента, които са еквивалентни на мерките, прилагани спрямо инвестиционните дружества.
(25)
Добавянето на други оторизирани от държавите-членки лица към списъка на лицата, отговарящи на условията да кандидатстват за допускане до офериране, се прави с цел да се предостави непряк достъп на операторите и на операторите на въздухоплавателни средства - не само чрез финансови посредници, но също и чрез други посредници, с каквито те имат съществуващи търговски отношения (като например техните съответни доставчици на електроенергия или горива), и които са освободени от изискванията на Директива 2004/39/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 21 април 2004 г. относно пазарите на финансови инструменти, за изменение на Директива 85/611/ЕИО, Директива 93/6/ЕИО и Директива 2000/12/ЕО на Европейския парламент и на Съвета и за отмяна на Директива 93/22/ЕИО на Съвета (5), съгласно член 2, параграф 1, буква и) от посочената директива.
(26)
По причини във връзка с правната сигурност и прозрачността, в настоящия регламент следва да се съдържат подробни разпоредби и по други аспекти на търговете, като например: размерите на тръжните пакети; възможността за оттегляне или промяна на подадените оферти; видът парична единица, използвана при търговете и плащанията; подаването и обработката на заявки за допускане до офериране; както и отказът, отмяната или временното прекъсване на допускането до офериране.
(27)
Всяка държава-членка следва да избере тръжен продавач, който да отговаря за търга на квоти от името на избралата го държава-членка. Тръжната платформа следва да отговаря само за провеждането на търговете. Би следвало да е възможно един и същ тръжен продавач да бъде избран от повече от една държава-членка. Тръжният продавач следва да действа поотделно от името на всяка избрала го държава-членка. Той следва да отговаря за търга на квотите в рамките на тръжната платформа, както и за получаване на тръжните приходи, предназначени за всяка избрала го държава-членка и за изплащането им на съответната държава-членка. Важно е договорът (договорите) между държавите-членки и техния тръжен продавач да бъдат съвместими с договора (договорите) между тръжния продавач и тръжната платформа, а в случай на противоречие предимство да има вторият посочен вид договори.
(28)
Също така, необходимо е тръжният продавач, избран от дадена държава-членка, която не участва в общата тръжна платформа, а е избрала своя алтернативна тръжна платформа, да има достъп не само до алтернативната тръжна платформа, избрана от съответната държава-членка, но също и до общата тръжна платформа. Това е желателно с оглед осигуряването на възможност за плавен преход от алтернативната тръжна платформа към общата тръжна платформа, ако това стане необходимо, по-специално в случай на отсъствие на вписване на алтернативната тръжна платформа в приложение към настоящия регламент.
(29)
Изискването, че тръжната платформа следва да е регулиран пазар, се основава на стремежа да се използва за управлението на търговете съществуващата организационна структура на вторичния пазар. По-специално, от регулираните пазари се изисква да осигуряват редица защитни механизми при провеждането на своите операции - съгласно Директива 2004/39/ЕО и Директива 2003/6/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 28 януари 2003 г. относно използването на вътрешна информация при търговията и относно манипулирането на пазара (пазарна злоупотреба) (6). Тези защитни механизми включват мерки за: установяване и предотвратяване на потенциалните отрицателни последици от всякакъв вид конфликт на интереси за операциите на регулирания пазар или за участниците в него; установяване и управление на рисковете, на които те са изложени, както и въвеждане на ефективни мерки за ограничаване на тези рискове; осигуряване на добро управление на техническите операции на техните системи, чрез въвеждането на ефективни резервни варианти за работа във връзка с рисковете за повреди в тези системи; наличие на прозрачни и недискриминационни правила и процедури за честна и добре организирана търговия и установяване на обективни критерии за ефективно изпълнение на поръчките; улесняване на ефективното и навременно финализиране на трансакциите, изпълнявани в рамките на техните системи; наличие на достатъчно финансови ресурси за улесняване на тяхното добро функциониране, като се имат предвид характерът и обемът на трансакциите, сключени на съответния пазар, както и размерът и степента на рисковете, на които са изложени.
(30)
Изискването тръжната платформа да представлява регулиран пазар води и до редица допълнителни предимства. То дава възможност да се разчита на организационната инфраструктура, опита, възможностите и задължителните прозрачни правила за работа на съответния пазар. Това има значение, inter alia, във връзка с клиринга или сетълмента на трансакциите, както и във връзка със съответствието на мониторинга със собствените правила на съответния пазар и с други правни задължения, като например забраната за пазарна злоупотреба и осигуряването на механизми за извънсъдебно разрешаване на спорове. Такава практика е ефективна по отношение на разходите и способства за опазване на добросъвестността на тръжните операции. Правилата на регулираните пазари относно конфликта на интереси изискват тръжният продавач да бъде независим от тръжната платформа, нейните собственици или нейния пазарен оператор, така че да не се компрометира доброто функциониране на регулирания пазар. Също така, много потенциални участници в търговете са вече или членове, или участници в различни регулирани пазари, действащи на вторичния пазар.
(31)
Съгласно Директива 2004/39/ЕО, регулираните пазари и техните пазарни оператори подлежат на оторизиране и надзор от компетентните национални органи в държавата-членка, където регулираният пазар или неговият пазарен оператор са регистрирани или разположени (т.е. държава-членка на произход). Без това да засяга съответните разпоредби от Директива 2003/6/ЕО, по-специално на предвидените в националното законодателство санкции за пазарна злоупотреба, приложимото право за регулираните пазари е публичното право в държавата-членка на произход. Така регулираните пазари са обект на юрисдикцията на административните съдилища в държавата-членка на произход, както е предвидено в националното право. Тази регулаторна рамка се отнася за търгуване, а не за тръжни продажби, при това за търгуване само на финансови инструменти, а не и на спот продукти. Ето защо, по причини във връзка с правната сигурност е уместно в настоящия регламент да бъде предвидено, че държавата-членка на произход, в която се намира съответният избран за тръжна платформа регулиран пазар, да осигури простиране на съответните части от своето национално законодателство спрямо търговете, провеждани от попадащата под нейната юрисдикция тръжна платформа. Също така, настоящият регламент следва да съдържа изискване към тръжната платформа да осигури възможност за извънсъдебно уреждане на спорове. Освен това, съответната държава-членка следва също да предвиди право за оспорване на извънсъдебните решения по споровете, независимо дали тръжният продукт е финансов инструмент или спот продукт.
(32)
Конкуренцията между различните потенциални тръжни платформи трябва да бъде осигурена чрез провеждането на състезателна процедура за възлагане за избор на тръжна платформа, в случаите когато това се изисква по правото на Съюза за обществените поръчки или по националното право за обществените поръчки. Тръжната платформа следва да бъде свързана с поне една система за клиринг или система за сетълмент. Възможно е с тръжната платформа да бъдат свързани повече от една система за клиринг или система за сетълмент. Изборът на общата тръжна платформа следва да бъде за ограничен период от максимум пет години. Изборът на алтернативни тръжни платформи следва да бъде за ограничен период от максимум три години, с възможност за удължаване с още две години, през което време следва да бъдат преразгледани разпоредбите за всички тръжни платформи. Определянето на период от три години за алтернативната тръжна платформа има за цел да осигури минимален период, за който да бъде избрана такава алтернативна тръжна платформа, като в същото време се запазва възможността на съответната държава-членка да се присъедини към общата платформа, ако предпочете да направи това след изтичането на тригодишния период, без това да засяга възможността на тази държава-членка да поднови избора на алтернативната платформа за допълнителни две години, докато предстои да стане известен резултатът от преразглеждането от страна на Комисията. При изтичането на всеки такъв период следва да се провежда нова състезателна процедура за възлагане, в случаите когато процедура на обществена поръчка се изисква по европейското или по националното право за обществените поръчки. Очаква се всяко възможно въздействие върху вторичния пазар от избора на обща тръжна платформа за провеждане на търговете да бъде ограничено, защото на търговете следва да се продават само квоти с период на доставка в рамките на пет дни най-много.
(33)
За провеждането на търговете, установяването и управлението на тръжния календар и различните други задачи във връзка с търговете, като например поддръжката на актуален уебсайт, достъпен в целия Съюз, е необходимо съвместно действие на държавите-членки и Комисията, по смисъла на член 91, параграф 1, трета алинея от Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета от 25 юни 2002 г. относно Финансовия регламент, приложим за общия бюджет на Европейските общности (7) (Финансовия регламент). Необходимостта от такова съвместно действие произтича от съюзния обхват на схемата за търговия с емисии, от общите цели, поставени при преразглеждането на Директива 2003/87/ЕО, както и от факта, че Комисията носи пряка отговорност съгласно Директива 2003/87/ЕО за подробното прилагане на редица характеристики на схемата за търговия с емисии, които имат непосредствено значение по-специално за тръжния календар и за мониторинга на търговете. Ето защо, настоящият регламент следва да предвиди състезателната процедура за възлагане за избор на общата тръжна платформа и на тръжния инспектор да се осъществява чрез съвместна процедура за възлагане от Комисията и държавите-членки по смисъла на член 125в от Регламент (ЕО, Евратом) № 2342/2002 на Комисията от 23 декември 2002 г. относно определянето на подробни правила за прилагането на Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета относно Финансовия регламент, приложим към общия бюджет на Европейските общности (8). Член 125в от Регламент (ЕО, Евратом) № 2342/2002 дава възможност да се използват правилата за възлагане, отнасящи се за Комисията, и при съвместна процедура за възлагане с участието на държави-членки и на Комисията. Като се има предвид съюзния обхват на процедурата за възлагане, уместно е да се приложат за съвместната процедура за възлагане, доколкото това е възможно, правилата за възлагане от Финансовия регламент и Регламент (ЕО, Евратом) № 2342/2002. В настоящия регламент следва да бъдат уточнени дейностите по търговете, които следва да бъдат осигурявани от държавите-членки, както и дейностите по техническа поддръжка, които следва да бъдат осигурени от Комисията, по-специално по отношение на потенциалните решения по попълването на непопълнените приложения към настоящия регламент, подходящата периодичност на търговете, координирането на тръжните календари на различните тръжни платформи, въвеждането на ограничение за максимален размер на офертите, както и всякакви изменения на настоящия регламент - по-специално по отношение на поддържането на връзки с други схеми и услуги с цел подпомагане на формирането извън Съюза на правилно разбиране на тръжните правила. Уместно е Комисията да осигури предоставянето на такива услуги от страна на общата тръжна платформа, имаща най-голям опит в провеждането на търгове от името на повече от една държава-членка. Това не засяга провеждането на всякакви консултации с други тръжни платформи или други заинтересовани страни.
(34)
Тръжните платформи следва да бъдат избрани чрез открита, прозрачна и състезателна процедура за подбор, освен в случаите, когато изборът на тръжна платформа от страна на държава-членка, която не участва в съвместното действие, не е обект на правилата за обществени поръчки нито по правото на Съюза за обществените поръчки, нито по националното право за обществените поръчки. При избора на тръжните платформи и на системата за клиринг или системата за сетълмент, свързани с тях, следва да се държи сметка за предлаганите от кандидатите решения за осигуряване на ефективност на разходите, на цялостен, справедлив и равнопоставен процес за участие в търговете на малки и средни предприятия и на достъп за малки емитери, както и на надежден тръжен надзор, включително осигуряване на механизъм за извънсъдебно разрешаване на спорове. Като изключение, тръжната платформа за търгуване на форуърди или фючърси може да бъде избрана въз основа на възможностите ѝ за прилагане на разпоредбите за достъп, на правилата за плащанията и за доставките и на правилата за пазарен надзор, които се прилагат на вторичния пазар. Специфичните процедури, които ще бъдат изпълнявани при избора на обща тръжна платформа следва да бъдат уточнени в договор между Комисията и държавите-членки, в който да бъдат уточнени практическите правила за оценка на заявките за участие или на офертите и възлагането на съответен договор, а също и да се определи кое ще е приложимото право по отношение на договора и кой ще е компетентният съд за разглеждане на спорове, както това се изисква съгласно член 125в от Регламент (ЕО, Евратом) № 2342/2002.
(35)
При спазване на действащите раздпоредби по отношение на обществените поръчки, включително разпоредбите относно предотвратяването на конфликти на интереси и спазването на поверителност, на тези държави-членки, които не участват в съвместното действие за избор на обща тръжна платформа, може да бъде даден статут на наблюдатели в цялата или в част от съвместната процедура за възлагане, при условия, договорени в споразумението за съвместна процедура за възлагане между Комисията и участващите в съвместното действие държави-членки. Такъв достъп би бил желателен с оглед да се улесни сближаването между алтернативните тръжни платформи и общата тръжна платформа по отношение на аспекти на тръжния процес, които в настоящия регламент не са напълно хармонизирани.
(36)
Уместно е държавите-членки, които решат да не участват в съвместното действие за избор на обща тръжна платформа, а предпочетат да изберат своя тръжна платформа, да информират Комисията за това свое решение в рамките на сравнително кратък период след влизането в сила на настоящия регламент. Също така, необходимо е Комисията да направи оценка дали държавите-членки, избрали свои собствени тръжни платформи, вземат необходимите мерки, за да осигурят съответствие на тръжния процес с разпоредбите на настоящия регламент, както и с целите на член 10, параграф 4 от Директива 2003/87/ЕО. Освен това, необходимо е Комисията да координира подробните тръжни календари, предложени от тръжните платформи, различни от общата тръжна платформа, с тръжните календари, предложени от общата тръжна платформа. Веднъж след като Комисията проведе своята оценка на всички алтернативни тръжни платформи, тя следва да направи списък, в приложение към настоящия регламент, на тези тръжни платформи, на съответно избралите ги държави-членки и на приложимите условия или задължения, включително условията или задълженията, отнасящи се до техните съответни тръжни календари. Този списък няма да представлява удостоверяване от страна на Комисията, че държавите-членки спазват правилата за обществени поръчки, приложими към избора на избраната от тях тръжна платформа.
(37)
В член 10, параграф 3 от Директива 2003/87/ЕО е предвидено, че държавите-членки определят как да се използват приходите от тръжната продажба на квоти. За да се избегне всякакво съмнение по този въпрос, в настоящия регламент следва да бъде предвидено тръжните приходи да бъдат директно превеждани на тръжния продавач, избран от всяка държава-членка.
(38)
Като се има предвид, че търгът на квоти представлява първично емитиране на квоти на вторичния пазар, вместо те да бъдат пряко и безплатно разпределяни на операторите и на операторите на въздухоплавателни средства, не е уместно да се обвързва системата за клиринг или системата за сетълмент с каквито и да е задължения за специфични действия за доставка на квоти на спечелилите търга оференти или техните правоприемници, ако доставката не бъде изпълнена поради причини извън техния контрол. Ето защо, в настоящия регламент следва да бъде предвидено, че единствената компенсация за спечелилите търга оференти или техните правоприемници, в случай на неизпълнение на доставката на продадени чрез търг квоти би могла да бъде приемането на отложена доставка. От друга страна, обаче, важно е да се даде възможност по отношение на тези търгувани квоти, които не са доставени поради неизпълнение на плащане в неговия пълен обем, да бъдат продавани при следващи търгове, организирани от същата тръжна платформа.
(39)
Не е уместно държавите-членки да бъдат задължени да депозират друго тръжно обезпечение освен самите квоти, тъй като единствените ангажименти на държавите-членки са да доставят квотите. В този смисъл, в настоящия регламент следва да бъде предвидено, че единствените задължения на държавите-членки при тръжната продажба на двудневен спот или петдневни фючърси, съгласно съответните определения в настоящия регламент, се състоят в предварително депозиране на продаваните на търг квоти в доверителна партида в Регистъра на Съюз, извършено от системата за клиринг или системата за сетълмент, действащи в ролята на попечител.
(40)
Въпреки това, необходимо е тръжната платформа, както и всяка система за клиринг или система за сетълмент, свързана с нея, да прилагат адекватни процедури за обезпечение и други видове управление на риска, което да осигурява получаването от тръжните продавачи на пълно заплащане за продадените по тръжната клирингова тръжна цена квоти, независимо от евентуално неизпълнение на плащане от страна на спечелил търга оферент или негов правоприемник.
(41)
По причини, свързани с ефективност на разходите, спечелилите търга оференти следва да могат да търгуват разпределените им квоти, преди още тези квоти да са доставени. Изключение от това изискване за търгуемост може да са прави само в случаите, когато квотите се доставят в рамките на два търговски дни след провеждането на търга. По тази причина настоящият регламент предвижда възможността за приемане на плащания и доставка на квоти на правоприемник на спечелил търга оферент вместо на самия спечелил търга оферент. От друга страна, обаче, тази опция не би следвало да дава възможност за заобикаляне на изискванията за допускане до офериране в търговете.
(42)
Уместно е структурата и размерът на таксите, начислявани от тръжните платформи и системата за клиринг или системата за сетълмент, свързана с тях, да са не по-малко благоприятни в сравнение със съответните такси и условия, действащи на вторичния пазар. В интерес на постигането на прозрачност, всички такси и условия следва да бъдат разбираеми, описани поотделно и публично достъпни. Като общо правило, разходите за тръжния процес следва да се покриват чрез заплащаните от оферентите такси, както това бъде определено в договора за избор на тръжната платформа. Въпреки това, за да се осигури обща тръжна платформа, ефективна от гледна точка на разходите, е важно държавите-членки да участват в съвместното действие от самото начало. Ето защо, по отношение на тези държави-членки, които участват в съвместното действие на по-късен етап, е уместно да се поиска да поемат своите собствени разходи и съответните суми да бъдат приспадани от разходите, които иначе се поемат от оферентите. Подобни разпоредби, обаче, следва да не поставят в неизгодно положение държавите-членки, които желаят да участват в съвместното действие след изтичането на периода, за който са избрали алтернативна платформа. Също така, не трябва да бъдат поставяни в неизгодно положение и тези държави-членки, които временно участват в съвместното действие поради липсата на вписване на алтернативна тръжна платформа, за която те са направили нотификация. Тръжният продавач следва да плаща само за достъп до тръжната платформа, ако изобщо има такова плащане, но разходите на системата за клиринг и системата за сетълмент, ако има такива разходи, следва да бъдат поемани от оферентите, каквото е предвидено по общото правило.
(43)
Независимо от това, уместно е да се предвиди разходите на тръжния инспектор да бъдат поемани от държавите-членки и да бъдат приспадани от тръжните приходи. Също така, уместно е в договора за избор на тръжния инспектор да се прави разграничение между разходите на тръжния инспектор, които зависят преди всичко от броя на търговете и всички останали разходи. Точното разграничаване на тези видове разходи следва да бъде оставено да се определи при съвместната процедура за възлагане.
(44)
Следва да бъде избран независим тръжен инспектор, който да провежда мониторинг на тръжния процес и да докладва относно съответствието му с целите на член 10, параграф 4 от Директива 2003/87/ЕО, относно съответствието му с разпоредбите на настоящия регламент, както и относно всякакви данни за антиконкурентно поведение или за пазарна злоупотреба. За мониторинга на търговете е необходимо съвместно действие на държавите-членки и Комисията, както е в случая и със самото организиране на търговете, и следователно, уместно е съвместно възлагане. От тръжните платформи, тръжните продавачи и компетентните национални органи, отговарящи за надзора на тръжната платформа, инвестиционните дружества, кредитните институции или други лица, оторизирани да оферират от името на други участници в търговете или да провеждат разследване и наказателно преследване на пазарна злоупотреба, следва да се изисква да сътрудничат на тръжния инспектор при изпълнението на неговите функции.
(45)
За да се осигури независимостта на тръжния инспектор, в изискванията за неговия избор трябва да бъде взето предвид съображението кандидатите да пораждат възможно най-малък риск за конфликт на интереси или пазарна злоупотреба, по-специално във връзка с тяхната дейност на вторичния пазар, ако има такава, както и в зависимост от техните вътрешни процеси и процедури за ограничаване на риска от конфликт на интереси или пазарна злоупотреба, без това да накърнява техните възможности за изпълнение на съответните функции в срок и съгласно най-добрите професионални и качествени стандарти.
(46)
Антиконкурентното поведение и пазарната злоупотреба са несъвместими с принципите на откритост, прозрачност, хармонизация и недискриминационност, които са основни в настоящия регламент. Ето защо, настоящият регламент следва да включва подходящи разпоредби за ограничаване на риска от такова поведение при търговете. Наличието на обща тръжна платформа, на опростенo устройство на търговете, на сравнително висока честота на провеждането им, прилагането на случаен подбор в случай на еднакви тръжни оферти, наличието на адекватен достъп до търговете, съобщаването на еднаква информация на оферентите и правилата за прозрачност допринасят за ограничаване на риска от пазарна злоупотреба. Финансовите инструменти като средство за тръжна продажба на квоти дава възможност и на тръжния продавач, и на оферентите да разполагат със съответните защитни механизми, предвидени в регулаторната рамка, приложима към финансовите пазари. В настоящия регламент следва да бъдат предвидени правила, подобни на правилата, приложими към финансовите инструменти, с цел да се ограничи рискът за пазарна злоупотреба - в случай че тръжният продукт не е финансов инструмент. Независим тръжен инспектор следва да оценява както цялостния тръжен процес, така и прилагането на правилата, приложими към тези търгове.
(47)
Също така от съществено значение е да се осигури добросъвестност на тръжния продавач. Ето защо при избора на своя тръжен продавач държавите-членки следва да вземат под внимание тези кандидати, при които има най-малък възможен риск за конфликт на интереси или пазарна злоупотреба, по-специално във връзка с техните дейности на вторичния пазар, ако има такива, както и да вземат предвид техните вътрешни процеси и процедури за ограничаване на риска за конфликт на интереси или пазарна злоупотреба, без това да накърнява възможността на кандидатите своевременно да изпълняват своите функции, в съответствие с най-добрите професионални и качествени стандарти. Следствие от това изискване е налагането на изрична забрана към държавите-членки да споделят със своя тръжен продавач каквато и да е вътрешна информация относно търговете. Нарушаването на тази забрана следва да води до ефективни, пропорционални и възпиращи санкции.
(48)
Също така желателно е да бъде предвидено изискване към тръжната платформа да провежда мониторинг на поведението на оферентите и да уведомява компетентните национални органи в случай на пазарна злоупотреба, изпиране на пари или финансиране на тероризъм, в съответствие със задълженията за докладване, установени в Директива 2003/6/ЕО, и при прилагане на задълженията за докладване, установени в Директива 2005/60/ЕО.
(49)
При прилагането на националните мерки, транспониращи в съответната степен дял III и дял IV от Директива 2004/39/ЕО, както и Директива 2003/6/ЕО, компетентните органи на съответните държави-членки следва да обръщат надлежно внимание на съответстващите разпоредби на мерките на Съюза за прилагането на тези директиви.
(50)
Освен това, желателно е в настоящия регламент да бъде предвидена опция за налагане на ограничение на количеството, за което може да наддава единичен оферент, като дял от общото количество на продаваните квоти в отделен търг или за дадена календарна година, или всякакви други подходящи коригиращи мерки. Като се има предвид потенциалната административна тежест, която може да бъде предизвикана от такава опция, опцията следва да бъде използвана само ако компетентните национални органи са били уведомени за пазарна злоупотреба, изпиране на пари или финансиране на тероризъм и те са решили да не реагират, при положение че бъдат доказани необходимостта от такава мярка и нейната ефикасност. Задействането на тази опция следва да зависи от предварително получаване на съответно становище на Комисията. Преди да даде своето становище, Комисията следва да се консултира с държавите-членки и с тръжния инспектор относно съответното предложение на тръжната платформа. От значение за нейното становище ще е и собствената оценка на Комисията за това дали пазарът на квоти за емисии е достатъчно защитен от пазарна злоупотреба съгласно член 12, параграф 1а от Директива 2003/87/ЕО.
(51)
Също така уместно е другите лица, оторизирани от държавите-членки да участват в търговете от страна на клиенти по своята основна стопанска дейност, да съблюдават предвидените в настоящия регламент правила за поведение, за да се осигури адекватна защита на техните клиенти.
(52)
Необходимо е в настоящия регламент да бъде предвиден езиковият режим, който да се прилага във всяка една тръжна платформа, така че да се осигури прозрачност и да се намери баланс между целта да се осигури недискриминационен достъп до търговете и осигуряването на най-разходоефективен езиков режим. Документацията, която не се публикува в Официален вестник на Европейския съюз, следва да се публикува на език, обичаен за международната финансова сфера, а именно английски език. Използването на обичаен за международната финансова сфера език вече е било предвидено в Директива 2003/71/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 4 ноември 2003 г. относно проспекта, който следва да се публикува, когато публично се предлагат или когато се допускат ценни книжа до търгуване, и за изменение на Директива 2001/34/ЕО (9).
(53)
Държавите-членки могат да осигурят за своя сметка превод на цялата документация на своя национален официален език (официални езици). В случай че дадена държава-членка избере да постъпи по този начин, алтернативните платформи също следва да превеждат за сметка на държавата-членка, която е избрала съответната алтернативна платформа, цялата отнасяща се за тях документация, на езика (езиците) на въпросната държава-членка. По тази причина, тръжните платформи би трябвало следователно да могат да процедират с всички устни или писмени съобщения от кандидати за допускане до офериране, допуснати до офериране лица или участващи в търг оференти, на всеки език, на който дадена държава-членка е осигурила превод на собствени разноски, ако това бъде поискано от такива лица. Тръжната платформа няма право да иска заплащане от такива лица на съответните допълнителни разходи. Вместо това, тези разходи следва да бъдат поемани по равно от всички оференти в съответната тръжна платформа, с оглед да бъде осигурен равен достъп до търговете в рамките на Съюза.
(54)
С оглед постигането на правна сигурност и прозрачност, в настоящия регламент следва да се съдържат подробни разпоредби и по други аспекти на тръжния процес, като например публикуването, обявяването и съобщаването на тръжните резултати, защитата на поверителната информация, коригирането на грешки при плащания или извършени прехвърляния на квоти и при дадени или освободени обезпечения по настоящия регламент, правото за оспорване на решенията на тръжната платформа, а също и въпросите във връзка с влизането в сила.
(55)
По смисъла на настоящия регламент следва да се счита, че инвестиционните дружества, които подават оферти, свързани с финансови инструменти за своя сметка или от името на клиенти, извършват инвестиционна услуга или дейност.
(56)
Настоящият регламент не засяга проверката на Комисията по член 12, параграф 1а от Директива 2003/87/ЕО за това дали пазарът на квоти за емисии е достатъчно защитен от пазарна злоупотреба, нито евентуални предложения, които Комисията може да направи за осигуряването на такава защита. С настоящия регламент се цели да бъде осигурено наличието на справедливи и добри условия за търгуване в периода до обявяването на резултата от проверката на Комисията.
(57)
Настоящият регламент не засяга прилагането на членове 107 и 108 от Договора, например в контекста на разпоредбите за осигуряване на справедлив, пълен и равноправен достъп на малките и средни предприятия, обхванати от схемата на Съюза за търговия с емисии, както и достъп на малките емитери.
(58)
Настоящият регламент не засяга прилагането на действащите правила за вътрешния пазар.
(59)
Настоящият регламент зачита основните права и е в съответствие с принципите, признати по-специално в Хартата на основните права на ЕС, и по-специално в член 11 от нея, както и в член 10 от Европейската конвенция за правата на човека. В това отношение, настоящият регламент по никакъв начин не препятства държавите-членки да прилагат своите конституционни разпоредби относно свободата на пресата и свободата на изразяване в средствата за масово осведомяване.
(60)
С цел да се осигури предвидимост и своевременно провеждане на търговете, настоящият регламент следва да влезе спешно.
(61)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на комитета, посочен в член 23, параграф 1 от Директива 2003/87/EО,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Предмет
Настоящият регламент предвижда правилата за графика, управлението и други аспекти на търга на квоти съгласно Директива 2003/87/ЕО.
Член 2
Приложно поле
Настоящият регламент се прилага към разпределянето чрез търгове на квоти по глава II (въздухоплаване) от Директива 2003/87/ЕО и към разпределянето чрез търгове на квоти по глава III (стационарни инсталации) от същата директива, валидни за връщане през периодите на търгуване от 1 януари 2013 г.
Член 3
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
1)
„фючърси“ означава квоти, продавани на търг като финансови инструменти, съгласно член 38, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1287/2006 на Комисията (10), с доставка на договорена бъдеща дата при тръжната клирингова цена, определена съгласно член 7, параграф 2 от настоящия регламент, като исканията за обезпечение на променлив марджин, отразяващи ценовите колебания, са платими в брой;
2)
„форуърди“ означава квоти, продавани на търг като финансови инструменти, съгласно член 38, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1287/2006, с доставка на договорена дата при тръжната клирингова цена, определена съгласно член 7, параграф 2 от настоящия регламент, като исканията за обезпечение на променлив марджин, отразяващи ценовите колебания, могат да бъдат осигурени или с безналично обезпечение, или посредством държавна гаранция, по избор на централния контрагент;
3)
„двудневен спот“ означава квоти, продавани на търг за доставка на договорена дата не по-късно от втория пазарен ден след датата на търга, съгласно член 38, параграф 2, буква а) от Регламент (ЕО) № 1287/2006;
4)
„петдневни фючърси“ означава квоти, продавани на търг като финансови инструменти, съгласно член 38, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1287/2006, за доставка на договорена дата не по-късно от петия търговски ден след датата на търга;
5)
„оферта“ означава тръжна оферта за придобиване на дадено количество квоти за определена цена;
6)
„период за офериране“ означава времевия период, през който могат да бъдат подавани оферти;
7)
„търговски ден“ означава всеки ден, в който съответната тръжна платформа и свързаната с нея система за клиринг или система за сетълмент са отворени за търгуване;
8)
„инвестиционно дружество“ означава същото като посоченото в член 4, параграф 1, точка 1 от Директива 2004/39/ЕО;
9)
„кредитна институция“ означава същото като посоченото в член 4, параграф 1 от Директива 2006/48/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (11);
10)
„финансов инструмент“ означава същото, като посоченото в член 4, параграф 1, точка 17 от Директива 2004/39/ЕО, освен ако в настоящия регламент не е предвидено друго;
11)
„вторичен пазар“ означава пазара, на който лицата купуват или продават квоти, или преди, или след тяхното разпределяне, което може да е или безплатно разпределяне, или разпределяне чрез тръжна продажба;
12)
„предприятие майка“ означава същото като посоченото в членове 1 и 2 от Директива на Съвета 83/349/ЕИО (12);
13)
„дъщерно предприятие“ означава същото като посоченото в членове 1 и 2 от Директива на Съвета 83/349/ЕИО;
14)
„свързано предприятие“ означава предприятие, свързано с предприятие майка или с дъщерно предприятие чрез взаимоотношение по смисъла на член 12, параграф 1 от Директива на Съвета 83/349/ЕИО;
15)
„контрол“ означава същото като посоченото в член 3, параграфи 2 и 3 от Регламент (ЕО) № 139/2004 на Съвета (13), както е приложено в Консолидираното юрисдикционно известие на Комисията (14). При определянето на понятието за контрол на притежавани от държавата предприятия се прилагат съображение 22 от посочения регламент и параграфи 52 и 53 от посоченото известие;
16)
„тръжен процес“ означава процесa, включващ задаването на тръжен календар, процедурите за допускане до участие в търга, процедурите за подаването на оферти, провеждането на търга, изчисляването и обявяването на тръжните резултати, правилата за плащането на дължимата цена, доставката на квотите и управлението на обезпечението, необходимо за покриване на всички рискове, свързани с трансакцията, както и мониторинга за правилното провеждане на търговете от тръжна платформа;
17)
„изпиране на пари“ означава същото като посоченото в член 1, параграф 2 от Директива 2005/60/ЕО, като се има предвид член 1, параграфи 3 и 5 от същата директива;
18)
„финансиране на тероризъм“ означава същото като посоченото в член 1, параграф 4 от Директива 2005/60/ЕО, като се има предвид член 1, параграф 5 от същата директива;
19)
„престъпна дейност“ означава същото като посоченото в член 3, параграф 4 от Директива 2005/60/ЕО;
20)
„тръжен продавач“ означава всяко публично или частно образувание, избрано от държава-членка да извършва от нейно име тръжна продажба на квоти;
21)
„посочена партида“ означава една или повече партиди, предвидени в приложимия регламент на Комисията, приет съгласно член 19, параграф 3 от Директива 2003/87/ЕО, за целите на участието в тръжен процес или за провеждането на тръжен процес, включително доверителни партиди за квоти в периода преди доставката им съгласно настоящия регламент;
22)
„посочена банкова сметка“ означава банкова сметка, посочена от тръжен продавач, оферент или негов правоприемник за получаване на дължими плащания съгласно настоящия регламент;
23)
„мярка за комплексна проверка на клиента“ означава същото като посоченото в член 8, параграф 1 от Директива 2005/60/ЕО, като се има предвид член 8, параграф 2 от същата директива;
24)
„действителен бенефициер“ означава същото като посоченото в член 3, параграф 6 от Директива 2005/60/ЕО;
25)
„надлежно заверено копие“ означава автентично копие на оригинален документ, което е заверено като вярно с оригинала от правоспособен адвокат, счетоводител, нотариус или лице с друга подобна професия, на което съгласно националното право на съответната държава-членка е признато правото да удостоверява официално, че дадено копие е вярно с оригинала;
26)
„видни политически личности“ означава същото като посоченото в член 3, параграф 8 от Директива 2005/60/ЕО;
27)
„пазарна злоупотреба“ означава или търгуване с използване на вътрешна информация, както е определено в точка 28 от настоящия член, или което е забранено в член 38, или манипулиране на пазара, както е определено в точка 30 от настоящия член или в член 37, буква б), или и двете;
28)
„търгуване с използване на вътрешна информация“ означава използването на вътрешна информация, забранено съгласно членове 2, 3 и 4 от Директива 2003/6/ЕО, във връзка с финансов инструмент по смисъла на член 1, параграф 3 от Директива 2003/6/ЕО, посочен в член 9 от същата директива, освен ако в настоящия регламент не е предвидено друго;
29)
„вътрешна информация“ означава същото като посоченото в член 1, параграф 1 от Директива 2003/6/ЕО, във връзка с финансов инструмент по смисъла на член 1, параграф 3 от Директива 2003/6/ЕО, посочен в член 9 от същата директива, освен ако в настоящия регламент не е предвидено друго;
30)
„манипулиране на пазара“ означава същото като посоченото в член 1, параграф 2 от Директива 2003/6/ЕО, във връзка с финансов инструмент по смисъла на член 1, параграф 3 от Директива 2003/6/ЕО, посочен в член 9 от същата директива, освен ако в настоящия регламент не е предвидено друго;
31)
„система за клиринг“ означава една или повече инфраструктури, свързани с тръжната платформа, които могат да извършват клиринг, гарантиране, компенсиране, управление на обезпечение и сетълмент, и всякакви други услуги, извършвани от централен контрагент, достъпът до когото е пряк или косвен - чрез негови членове, които действат като посредници между своите клиенти и централния контрагент;
32)
„клиринг“ означава всички процеси преди периода за офериране, по време на периода за офериране и след приключване на периода за офериране до сетълмента, свързани с управлението на рисковете през този период, включително гарантиране, компенсиране или новация, или всякакви други услуги, които е възможно да бъдат извършени от система за клиринг или система за сетълмент;
33)
„гарантиране“ означава процеса на залагане на обезпечение от тръжен продавач, оферент, или от един или повече посредници, действащи от тяхно име, за покриването на дадена финансова позиция, който процес включва всички процедури по измерването, изчисляването и администрирането на обезпечението, предоставено за покриване на съответните финансови позиции, като гарантирането е предназначено да осигури, че всички задължения за плащания от страна на даден оферент и всички задължения за доставка от страна на даден тръжен продавач, или съответно от страна на един или повече посредници, действащи от тяхно име, могат да бъдат изпълнени в рамките на много кратък период от време;
34)
„сетълмент“ означава плащане от спечелил търга оферент, от негов правоприемник, от централен контрагент или от сетълмент агентна дължимата сума за квотите, които трябва да бъдат доставени на този оферент, негов правоприемник, централен контрагент или сетълмент агент, както и доставянето на квотите на спечелилия търга оферент, на неговия правоприемник, на централния контрагент или на сетълмент агента;
35)
„централен контрагент“ означава образувание, което застава или в преките отношения между тръжен продавач и оферент или неговия правоприемник, или в отношенията на посредниците, които ги представляват, и играе ролята на изключителен контрагент на всеки от тях, гарантирайки заплащането на тръжните приходи на тръжния продавач или на представляващия го посредник, или доставянето на продадените квоти на оферента или на представляващия го посредник, при спазване на член 48;
36)
„система за сетълмент“ означава всяка структура, свързана или не с тръжната платформа, която може да предоставя сетълмент услуги, които могат да включват клиринг, компенсиране, управление на обезпечение или всякакви други необходими услуги, даващи в крайна сметка възможност да бъдат предоставени квоти от тръжен продавач на спечелил търга оферент или на негов правоприемник, както и да бъде платена дължимата сума от спечелил търга оферент или негов правоприемник на тръжен продавач, които услуги се изпълняват посредством:
а)
системата за банкиране на квоти и Регистъра на Съюза;
б)
един или повече сетълмент агенти, действащи от името на тръжен продавач и оферент или негов правоприемник, като достъпът на последните до съответния сетълмент агент може да е или пряк, или косвен - чрез членове на сетълмент агента, действащи като посредници между своите клиенти и сетълмент агента;
37)
„сетълмент агент“ означава образувание, действащо като агент, който предоставя на тръжната платформа сметки, чрез които се изпълняват по надежден начин - едновременно или почти едновременно, по гарантиран начин - разпорежданията за прехвърляне на продадените на търг квоти, дадени от тръжен продавач или представляващ го посредник, както и заплащането на тръжната клирингова цена от спечелил търга оферент, неговия правоприемник или представляващ го посредник;
38)
„обезпечение“ означава формите на гарантиране, посочени в член 2, буква м) от Директива 98/26/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (15), включително квотите, приемани като гаранция от системата за клиринг или системата за сетълмент;
39)
„регулиран пазар“ означава същото като посоченото в член 4, параграф 1, точка 14 от Директива 2004/39/ЕО;
40)
„малки и средни предприятия“ означава оператори или оператори на въздухоплавателни средства, които са малки или средни предприятия по смисъла на Препоръка 2003/361/ЕО на Комисията (16);
41)
„малки емитери“ означава оператори или оператори на въздухоплавателни средства, които са емитирали средно 25 000 тона еквивалент на въглероден двуоксид или по-малко през последните три календарни години преди годината, в която участват в съответния търг, както е удостоверено от техните верифицирани емисии;
42)
„пазарен оператор“ означава същото като посоченото в член 4, параграф 1, точка 13 от Директива 2004/39/ЕО;
43)
„Място на установяване“ означава следното:
а)
местоживеене или постоянен адрес в Съюза за целите на член 6, параграф 3, трета алинея;
б)
същото като посоченото в член 4, параграф 1, точка 20, буква а) от Директива 2004/39/EО, като се вземат предвид изискванията, посочени в член 5, параграф 4 от същата директива, за целите на член 18, параграф 2 от настоящия регламент;
в)
същото като посоченото в член 4, параграф 1, точка 20, буква а) от Директива 2004/39/EО, като се вземат предвид изискванията, посочени в член 5, параграф 4 от същата директива, за целите на член 18, параграф 3 от настоящия регламент, по отношение на лицата, посочени в член 18, парагараф 1, буква б) от настоящия регламент;
г)
същото като посоченото в член 4, точка 7 от Директива 2006/48/EО за целите на член 18, параграф 3 от настоящия регламент, по отношение на лицата, посочени в член 18, параграф 1, буква в) от настоящия регламент;
д)
същото като посоченото в член 4, параграф 1, точка 20, буква а) от Директива 2004/39/EО, за целите на член 19, параграф 2 от настоящия регламент, по отношение на стопански групирания, посочени в член 18, параграф 1, буква г) от настоящия регламент;
е)
същото като посоченото в член 4, параграф 1, точка 20, буква б) от Директива 2004/39/EО, за целите на член 35, параграфи 4, 5 и 6 и член 42, параграф 1 от настоящия регламент.
ГЛАВА II
УСТРОЙСТВО НА ТЪРГОВЕТЕ
Член 4
Тръжни продукти
1. Квотите се предлагат за продажба на дадена тръжна платформа посредством стандартизирани електронни договори, търгувани на тази тръжна платформа („тръжен продукт“). Не е необходимо тръжните продукти да се търгуват на същата тръжна платформа, когато квотите се доставят в рамките на два търговски дни след провеждането на съответния търг.
2. До прилагането на правните мерки и техническите средства, необходими за доставка на квотите, държавите-членки продават квотите на търг под формата на фючърси или форуърди.
Фючърсите или форуърдите се търгуват в съответствие с член 11, параграф 1 и член 32, и приложение I.
Когато се продават фючърси или форуърди, доставката на квотите не може да бъде отлагана до дата по-късно от 31 декември 2013 г.
3. Не по-късно от три месеца от прилагането на правните мерки и техническите средства, необходими за доставката на квотите, държавите-членки продават ан търг квотите под формата на двудневен спот или петдневни фючърси.
Член 5
Тръжен формат
Търговете се провеждат в тръжен формат, при който оферентите подават своите оферти през един определен период за офериране, без да виждат офертите на другите оференти. Всеки спечелил търга оферент заплаща една и съща тръжна клирингова цена, както е посочено в член 7, за всяка квота, независимо от оферираната цена.
Член 6
Подаване и оттегляне на оферти
1. Минималното количество квоти, за което се оферира, е един тръжен пакет.
Един тръжен пакет от двудневен спот или петдневни фючърси се състои от 500 квоти.
Един тръжен пакет от фючърси или форуърди се състои от 1 000 квоти.
2. Във всяка оферта посочва следното:
а)
самоличността на оферента и дали оферентът участва в търга за своя сметка или от името на клиент;
б)
в случаите, когато оферентът участва в търга от името на клиент - идентичността на клиента;
в)
броя на квотите, изразен в цяло число тръжни пакети от по 500 или 1 000 квоти;
г)
ценовата оферта в евро за всяка квота, посочена с точност до два знака след десетичната запетая.
3. Всяка оферта може да бъде подавана, изменяна или оттегляна само по време на даден период за офериране.
Подадените оферти могат да бъдат изменяни или оттегляни до даден срок преди закриването на периода за офериране. Срокът се определя от съответната тръжна платформа и се публикува на уебсайта на тази тръжна платформа поне пет търговски дни преди откриването на периода за офериране.
Само физическо лице, установено в Съюза, което е назначено съгласно член 19, параграф 2, буква г) и е упълномощено да обвързва оферент за всички цели, свързани с търговете, включително чрез подаване на оферта („представител на оферента“), има право да подава, изменя или оттегля оферта от името на оферент.
Веднъж подадена, всяка оферта става обвързваща, освен ако бъде оттеглена или изменена съгласно настоящия параграф или оттеглена съгласно параграф 4.
4. Когато съответната тръжна платформа се убеди, че при подаването на офертата е била допусната действителна грешка, тя може, по искане на представителя на оферента, да счита подадената погрешно оферта за оттеглена след закриването на периода за офериране, но преди да е определена тръжната клирингова цена.
5. Получаването, предаването и подаването на оферта от инвестиционно дружество или кредитна институция в която и да е тръжна платформа се смята за инвестиционна услуга по смисъла на член 4, параграф 1, точка 2 от Директива 2004/39/ЕО, ако тръжният продукт е финансов инструмент.
Член 7
Тръжна клирингова цена и действия в случай на еднакви тръжни оферти
1. Тръжната клирингова цена се определя след закриването на периода за офериране.
2. Тръжната платформа подрежда подадените оферти според размера на оферираната цена. В случай че цената в няколко оферти е една и съща, тези оферти се подреждат чрез случаен подбор, направен по алгоритъм, определен от тръжната платформа преди провеждането на търга.
Заявените за закупуване количества се сумират, като се започва от количеството с най-висока оферирана цена. Тръжната клирингова цена е тази цена, при чието достигане сумираните заявени количества станат равни или надхвърлят количеството на продаваните квоти.
3. По всички оферти, чиито заявени количества влизат в определената съгласно параграф 2 сума на количествата, се предоставят квоти по тръжната клирингова цена.
4. В случай че общото количество квоти, които са заявени в спечелилите търга оферти, определени съгласно параграф 2, надвиши броя на продаваните квоти, остатъкът от количеството продавани квоти се предоставя на оферента, който е подал последната оферта, участваща в сумарното количество.
5. В случай че общият брой на заявените квоти в офертите, подредени съгласно параграф 2, се окаже по-малък от броя на продаваните квоти, тръжната платформа отменя търга.
6. Тръжната платформа отменя търга, когато тръжната клирингова цена се окаже значително по-ниска от цената на вторичния пазар, преобладаваща по време и непосредствено преди периода за офериране, като се отчете краткосрочната волатилност на цената на квотите през определен период преди търга.
7. Преди началото на търга тръжната платформа определя методиката за прилагане на параграф 6, след като се консултира с тръжния инспектор и получи неговото становище по въпроса, както и след като уведоми компетентните национални органи, посочени в член 56. Съответната тръжна платформа взема предвид в максимална степен становището на тръжния инспектор.
Във времето между два периода за офериране на една и съща тръжна платформа, съответната тръжна платформа може да изменя методиката, след съответна консултация с тръжния инспектор и уведомяване на компетентните национални органи, както е посочено в член 56.
8. Ако даден търг бъде отменен съгласно параграфи 5 или 6, продаваното количество квоти се разпределя равномерно в рамките на следващите насрочени търгове на същата тръжна платформа.
Ако квотите са по глава III от Директива 2003/87/EО, количеството квоти за търгуване се разпределя равномерно в рамките на следващите насрочени четири търга.
Ако квотите са по глава II от Директива 2003/87/EО, количеството квоти за търгуване се разпределя равномерно в рамките на следващите два насрочени търга.
ГЛАВА III
ТРЪЖЕН КАЛЕНДАР
Член 8
График и периодичност на провеждането на търгове
1. Тръжната платформа провежда търговете самостоятелно, в съответствие със своя периодично настъпващ период за офериране. Периодът за офериране се открива и закрива в един и същ търговски ден. Времето, през което периодът за офериране е открит, е не по-малко от два часа. Периодите за офериране на които и да са две или повече тръжни платформи не трябва да се припокриват, като между два последователни периоди за офериране трябва да има интервал от поне два часа.
2. Тръжната платформа определя датите и часовете на провеждане на търговете, като взема под внимание официалните празници, които имат отражение върху международните финансови пазари, както и всякакви други съответни събития или обстоятелства, които по мнение на тръжната платформа могат да повлияят на правилното провеждане на търговете и обуславят промени. Търгове не се провеждат през двете седмици по коледните и новогодишните празници във всяка една година.
3. При изключителни обстоятелства, всяка тръжна платформа може, след като се консултира с тръжния инспектор и получи неговото становище по въпроса, да промени времето на даден период за офериране, като изпрати съответно съобщение на всички лица, които могат да бъдат засегнати. Съответната тръжна платформа взема предвид в най-голяма степен становището на тръжния инспектор.
4. Не по-късно от шестия търг или по-рано, тръжната платформа, избрана съгласно член 26, параграф 1 или параграф 2, провежда търгове за квоти по глава III от Директива 2003/87/EО поне веднъж седмично, и търгове за квоти по глава II от Директива 2003/87/EО поне веднъж на два месеца.
Никоя друга тръжна платформа не трябва да провежда търг в който и да е от максимум два дни седмично, в които се провежда търг от тръжна платформа, избрана съгласно член 26, параграф 1 или параграф 2. Когато тръжната платформа, избрана съгласно член 26, параграф 1 или параграф 2, провежда търгове в повече от два дни през дадена седмица, тя определя и публикува през кои точно два дни не трябва да се провеждат никакви други търгове. Тя прави това не по-късно от момента на определянето и публикуването, посочени в член 11, параграф 1.
5. Не по-късно от шестия търг или по-рано, количеството квоти, продавани на тръжната платформа, избрана съгласно член 26, параграф 1 или параграф 2, се разпределя равномерно между провежданите в дадена година търгове, с изключение на количествата в търговете през месец август от всяка една година, които трябва да са равни на половината от количествата в търговете през останалите месеци от годината.
6. Допълнителни разпоредби относно графика и периодичността на провеждане на търговете във всяка една тръжна платформа, различна от тръжните платформи, избрани съгласно член 26, параграфи 1 и 2, са определени в член 32.
Член 9
Обстоятелства, които препятстват провеждането на търгове
Без това да засяга прилагането - в случаите когато е необходимо - на посочените в член 58 правила, дадена тръжна платформа може да отмени провеждането на даден търг, ако правилното му провеждане бъде нарушено или е възможно да бъде нарушено поради обстоятелство, засягащо сигурността или надеждността на информационната система, необходима за подаване на заявки за допускане до офериране, за достъпа до или за провеждането на даден търг.
За квоти по глава III от Директива 2003/87/EО, количеството квоти за продажба на търг се разпределя равномерно в рамките на следващите четири насрочени търга.
За квоти по глава II от Директива 2003/87/EО, количеството квоти за търгуване се разпределя равномерно в рамките на следващите два насрочени търга.
Член 10
Годишни количества продавани на търг квоти по глава III от Директива 2003/87/EО
1. Количеството на всички квоти по глава III от Директива 2003/87/EО, предназначени за тръжна продажба през 2011 г. и 2012 г., както и тръжните продукти, чрез които ще се продават квотите, са посочени в приложение I към настоящия регламент.
2. Количеството квоти по глава III от Директива 2003/87/EО, което ще се продава на търгове през 2013 г. и 2014 г., е равно на количеството квоти, определено съгласно членове 9 и 9а от същата директива за съответната календарна година, минус безплатното разпределяне на квоти, предвидено в член 10а, параграф 7 и член 11, параграф 2 от същата директива, минус половината от общото евентуално количество квоти, които бъдат продадени през 2011 г. и 2012 г.
Количеството квоти по глава III от Директива 2003/87/EО, което ще се продава на търгове от 2015 г. нататък, е равно на количеството квоти, определено съгласно членове 9 и 9а от същата директива за съответната календарна година, минус безплатното разпределяне на квоти, предвидено в член 10а, параграф 7 и член 11, параграф 2 от същата директива.
Всяко количество квоти, което ще се продава съгласно член 24 от Директива 2003/87/ЕО, се добавя към количеството квоти, подлежащо на тръжна продажба в дадена календарна година, определено съгласно първата или втората алинея от настоящия параграф.
Количеството квоти по глава III от Директива 2003/87/ЕО, което ще се продава в последната година от всеки период на търгуване, отчита всяко евентуално прекратяване на дейността на инсталация съгласно член 10а, параграф 19 от същата директива, всяко коригиране на равнището на безплатно разпределяне съгласно член 10а, параграф 20 от същата директива и на квотите, останали в резерва за нови участници, предвиден в член 10а, параграф 7 от същата директива.
3. Количеството квоти по глава III от Директива 2003/87/ЕО, което ще бъде продавано на търгове от 2013 г. нататък, се основава на определянето и публикуването от Комисията, съгласно член 10, параграф 1 от същата директива, на очакваното количество квоти, подлежащи на тръжна продажба, или на най-последното изменение на първоначалната оценка на Комисията, публикувана до 31 януари от предходната година.
Всяка последваща промяна на количеството квоти, които ще се продават през дадена календарна година, се отчита в количеството квоти, които ще се продават през следващата календарна година..
4. Без да се засяга член 10a, параграф 7 от Директива 2003/87/EО, за всяка дадена календарна година делът на всяка държава-членка на предназначените за тръжна продажба квоти по глава III от същата директива, е делът, определен съгласно член 10, параграф 2 от същата директива, като се извади евентуално преходно безплатно разпределение, направено от тази държава-членка съгласно член 10в от Директива 2003/87/EО през тази календарна година и се добавят квотите, които подлежат на тръжна продажба от тази държава-членка през същата календарна година съгласно член 24 от посочената директива.
Член 11
Календар за отделните търгове за квоти по глава III от Директива 2003/87/ЕО, продавани от тръжни платформи, избрани съгласно член 26, параграф 1 или параграф 2 от настоящия регламент
1. Тръжните платформи, избрани съгласно член 26, параграф 1 или параграф 2 от настоящия регламент, определят и публикуват, до 28 февруари от предходната година или веднага след като това стане възможно след тази дата, след като предварително консултират Комисията и получат нейното становище, периодите за офериране, количествата квоти за отделните търгове, датите на търговете, както и тръжния продукт и датите на плащане и доставка на квотите по глава III от Директива 2003/87/ЕО, които ще се продават в отделните търгове всяка календарна година. Съответните тръжни платформи се съобразяват във възможно най-голяма степен със становището на Комисията.
2. Тръжните платформи, избрани съгласно член 26, параграф 1 или параграф 2 от настоящия регламент, основават своето определяне и публикуване съгласно параграф 1 от настоящия член на определянето и публикуването от Комисията на очакваното количеството квоти, които подлежат на тръжна продажба или на най-последното изменение на първоначалната оценка на Комисията, посочена в член 10, параграф 1 от Директива 2003/87/ЕО.
3. Периодите за офериране, количествата квоти за отделните търгове и датите на търговете за квоти по глава III от Директива 2003/87/ЕО, които ще се продават в отделните търгове през последната година от всеки период на търгуване, могат да бъдат коригирани от съответната тръжна платформа, така че да бъде взето под внимание всяко евентуално прекратяване на дейността на инсталация съгласно член 10а, параграф 19 от същата директива, и всяко коригиране на равнището на безплатно разпределяне съгласно член 10а, параграф 20 от същата директива или квоти, останали в резерва за нови участници, предвиден в член 10а, параграф 7 от същата директива.
4. Календарът за отделните търгове за квоти по глава III от Директива 2003/87/ЕО, провеждани от тръжна платформа, различна от тръжните платформи, избрани съгласно член 26, параграф 1 или параграф 2 от настоящия регламент, се определя и публикува съгласно член 32 от настоящия регламент.
Член 12
Годишни количества продавани на търг квоти по глава II от Директива 2003/87/EО
1. Количеството квоти по глава II от Директива 2003/87/EО, което ще се продава на търг през 2012 г., е равно на количеството, изчислено и определено от Комисията съгласно член 3г, параграф 1 от същата директива.
Количеството квоти по глава II от Директива 2003/87/EО, което ще се продава на търг през всяка календарна година от 2013 г. нататък, е равно на количеството, изчислено и определено от Комисията съгласно член 3г, параграф 2 от същата директива, разпределено равномерно в годините, влизащи в съответния период на търгуване.
Въпреки това количеството квоти, което ще се продава в последната година от всеки период на търгуване, отчита квотите, останали в специалния резерв, посочен в член 3е от Директива 2003/87/ЕО.
2. Във всяка календарна година от даден период на търгуване, делът на всяка държава-членка на предназначените за тръжна продажба квоти по глава II от Директива 2003/87/ЕО е делът, определен за този период на търгуване съгласно член 3г, параграф 3 от същата директива, разделен на броя на годините във въпросния период на търгуване.
Член 13
Календар за отделните търгове за квоти по глава II от Директива 2003/87/ЕО, продавани от тръжни платформи, избрани съгласно член 26, параграф 1 или параграф 2 от настоящия регламент
1. Тръжните платформи, избрани съгласно член 26, параграф 1 или параграф 2 от настоящия регламент, определят и публикуват, до 30 септември 2011 г. или веднага след като това стане възможно след тази дата, след като предварително консултират Комисията и получат нейното становище, периодите за офериране, количествата квоти за отделните търгове и датите на търговете за квоти по глава II от Директива 2003/87/ЕО, които ще се продават в отделните търгове през 2012 г. Съответните тръжни платформи се съобразяват във възможно най-голяма степен със становището на Комисията.
2. От 2012 г. нататък тръжните платформи, избрани съгласно член 26, параграф 1 или параграф 2 от настоящия регламент, определят и публикуват, до 28 февруари от предходната година или веднага след като това стане възможно след тази дата, като предварително се консултират с Комисията и получат нейното становище, периодите за офериране, количествата квоти за отделните търгове, датите на търговете, както и тръжния продукт, датите на плащане и доставка на квотите по глава II от Директива 2003/87/ЕО, които ще се продават в отделните търгове всяка календарна година. Съответните тръжни платформи се съобразяват във възможно най-голяма степен със становището на Комисията.
Периодите за офериране, количествата квоти в отделните търгове, датите на търговете, както и тръжният продукт, датите на плащане и доставка на квотите по глава II от Директива 2003/87/ЕО, които ще се продават в отделните търгове през последната година от всеки период на търгуване, могат да бъдат коригирани от съответната тръжна платформа, с оглед отчитане на квотите, останали в специалния резерв, посочен в член 3е от същата директива.
3. Тръжните платформи, избрани съгласно член 26, параграф 1 или параграф 2 от настоящия регламент, основават своето определяне и публикуване съгласно параграфи 1 и 2 на решението на Комисията, прието съгласно член 3д, параграф 3 от Директива 2003/87/ЕО.
4. Разпоредбите относно календара за отделните търгове на квоти по глава II от Директива 2003/87/ЕО, провеждани от тръжна платформа, различна от тръжните платформи, избрани съгласно член 26, параграф 1 или параграф 2 от настоящия регламент, се определят и публикуват съгласно член 32 от настоящия регламент.
Член 14
Коригиране на тръжния календар
1. Определянето и публикуването на годишните количества квоти, предназначени за тръжна продажба и на периодите за офериране, количествата, датите, тръжния продукт, датите за плащане и доставка във връзка с отделните търгове, съгласно членове 10-13 и член 32, параграф 4, не могат да бъдат променяни, освен за корекции поради някоя от следните причини:
а)
отмяна на търг съгласно член 7, параграфи 5 и 6, член 9 и член 32, параграф 5;
б)
всякакво временно прекратяване на правомощията на тръжна платформа, различна от тръжните платформи, избрани съгласно член 26, параграф 1 или параграф 2 от настоящия регламент, предвидено в регламента на Комисията, приет съгласно член 19, параграф 3 от Директива 2003/87/ЕО;
в)
всякакво решение на държава-членка, взето съгласно член 30, параграф 8;
г)
всякакво неизпълнение на сетълмент, посочено в член 45, параграф 5;
д)
наличие на квоти в специалния резерв, посочен в член 3е от Директива 2003/87/ЕО;
е)
прекратяване на дейността на инсталация съгласно член 10а, параграф 19 от Директива 2003/87/ЕО, адаптиране на равнището на безплатно разпределяне съгласно член 10а, параграф 20 от същата директива, или наличие на квоти, останали в резерва за нови участници, предвиден в член 10а, параграф 7 от същата директива;
ж)
едностранно включване на допълнителни дейности и газове съгласно член 24 от Директива 2003/87/ЕО;
з)
мерки, приети съгласно член 29а от Директива 2003/87/ЕО;
и)
влизане в сила на изменения на настоящия регламент или на Директива 2003/87/ЕО.
2. Когато начинът на извършване на коригирането не е предвиден в настоящия регламент, съответната тръжна платформа може да извърши това коригиране само след като предварително се консултира с Комисията и получи нейното становище. Съответната тръжна платформа се съобразява във възможно най-голяма степен със становището на Комисията.
ГЛАВА IV
ДОСТЪП ДО ТЪРГОВЕТЕ
Член 15
Лица, които могат директно да оферират в търг
Без да се засяга член 28, параграф 3, само лице, което отговаря на условията за кандидатстване за допускане до офериране съгласно член 18 и е допуснато да оферира съгласно членове 19 и 20, може да подава пряко оферти в търг.
Член 16
Начини за достъп
1. Всяка тръжна платформа предоставя на недискриминационна основа начини за достъп до своите търгове.
2. Всяка тръжна платформа, организираща търгове за двудневен спот или петдневни фючърси, осигурява възможност за осъществяване на достъп от разстояние до своите търгове, посредством електронен интерфейс, достъпен по сигурен и надежден начин по Интернет.
Също така всяка тръжна платформа, организираща търгове за двудневен спот или петдневни фючърси, предлага на оферентите възможност за достъп до своите търгове чрез специално предназначени за тази цел комуникационни линии до електронния интерфейс.
3. Всяка тръжна платформа, организираща търгове за двудневен спот или петдневни фючърси, може да предлага един или повече алтернативни начини за достъп до своите търгове, в случай че по някаква причина основният начин за достъп не функционира, при условие че тези алтернативни начини за достъп са сигурни и надеждни и че тяхното ползване не води до каквато и да е дискриминация между оферентите.
Член 17
Обучение и линия за помощ
Всяка тръжна платформа, организираща търгове за двудневен спот или петдневни фючърси предлага базиран в Интернет модул за практическо обучение относно провеждания от нея тръжен процес, включително указания как да се попълват и подават всякакви формуляри и симулация, показваща как да се подават оферти в търг. Също така, тя предоставя линия за помощ, достъпна по телефон, факс и електронна поща поне през работното време на всеки търговски ден.
Член 18
Лица, отговарящи на условията за кандидатстване за допускане до офериране
1. Следните лица отговарят на условията за кандидатстване за допускане до пряко офериране в търговете:
а)
оператор или оператор на въздухоплавателни средства, имащ операторска партида, който участва в търг за своя собствена сметка, предприятие майка, дъщерно предприятие или свързано предприятие, представляващо част от същата група от дружества, в която е и този оператор или оператор на въздухоплавателни средства;
б)
инвестиционни дружества, оторизирани съгласно Директива 2004/39/ЕО, които оферират за своя сметка или от името на свои клиенти;
в)
кредитни институции, оторизирани съгласно Директива 2006/48/ЕО, които оферират за своя сметка или от името на свои клиенти;
г)
стопански групирания на лица от изброените в буква а), които оферират за своя собствена сметка и изпълняват ролята на агент от името на своите членове;
д)
публични органи или образувания с държавна собственост на държавите-членки, които контролират лица от който и да е от посочените в буква а) видове.
2. Без да се засяга освобождаването в член 2, параграф 1, буква и) от Директива 2004/39/ЕО, лицата, попадащи в обхвата на това освобождаване и оторизирани съгласно член 59 от настоящия регламент, отговарят на условията за кандидатстване за допускане до пряко офериране в търговете, било за своя собствена сметка или от името на клиенти по тяхната основна стопанска дейност, при условие че държавата-членка, в която тези лица са установени, е приела законодателство, даващо възможност на съответния национален компетентен орган в тази държава-членка да ги оторизира да оферират за своя собствена сметка или от името на клиенти по тяхната основна стопанска дейност.
3. Лицата, посочени в параграф 1, букви б) или в), отговарят на условията за кандидатстване за допускане до пряко офериране в търговете от името на техни клиенти при офериране за тръжни продукти, които не са финансови инструменти, при условие че държавата-членка, където те са установени, е приела законодателство, позволяващо на съответните компетентни национални органи в тази държава-членка да ги оторизират да оферират за своя сметка или от името на свои клиенти.
4. В случаите, в които лицата, посочени в параграф 1, букви б) и в) и параграф 2, оферират от името на свои клиенти, те трябва да осигурят, че клиентите им също отговарят на условията за кандидатстване за допускане до пряко офериране в търговете съгласно параграфи 1 и 2.
В случаите, в които клиентите на лицата, посочени в първата алинея, също представляват при оферирането свои собствени клиенти, те трябва да осигурят, че тези клиенти също отговарят на условията за кандидатстване за допускане до пряко офериране съгласно параграфи 1 и 2. Същото се отнася за всички представлявани клиенти нататък по веригата, които участват непряко в търговете.
5. Следните лица не отговарят на условията за кандидатстване за допускане до пряко офериране в търгове, нито могат да участват в търгове чрез едно или повече лица, допуснати да оферират съгласно членове 19 и 20, било за своя сметка или от името на друго лице, в търговете, в които изпълняват своята съответна роля:
а)
тръжният продавач;
б)
тръжната платформа, включително всяка свързана с нея система за клиринг или система за сетълмент;
в)
лицата, чието положение им дава възможност да упражняват, пряко или косвено, значително влияние върху управлението на лицата по точки а) и б);
г)
лицата, работещи за лица по точки а) и б).
6. Тръжният инспектор не може да участва в никой от търговете, нито пряко, нито непряко чрез едно или повече лица, допуснати да оферират съгласно членове 19 и 20, нито за своя сметка, нито от името на което и да е друго лице.
Лицата, чието положение им дава възможност да упражняват, пряко или косвено, значително влияние върху управлението на тръжния инспектор, не могат да участват в никакъв търг, пряко или косвено чрез едно или повече лица, допуснати да оферират съгласно членове 19 и 20, нито за своя собствена сметка, нито от името на което и да е друго лице.
Лицата, работещи за тръжния инспектор във връзка с търговете, не могат да участват в никакъв търг, пряко или косвено посредством едно или повече лица, допуснати да оферират съгласно членове 19 и 20, нито за своя собствена сметка, нито от името на което и да е друго лице.
7. Възможността, предоставена съгласно членове 44-50 за дадена тръжна платформа, включително всяка свързана с нея система за клиринг или система за сетълмент, да получава плащане от, да прави доставка на и да приема обезпечение от правоприемник на спечелил търг оферент, не препятства прилагането на членове 17-20.
Член 19
Изисквания за допускане до офериране
1. Ако дадена тръжна платформа организира вторичен пазар, членовете или участниците във вторичния пазар, организиран от тази тръжна платформа, провеждаща търгове за двудневен спот или петдневни фючърси, които отговарят на условията съгласно член 18, параграф 1 или параграф 2, се допускат да подават директно оферти в провежданите от тази тръжна платформа търгове, без всякакви допълнителни изисквания за допускане, ако са изпълнени всички изброени условия, както следва:
а)
изискванията за допускане на члена или участника да търгува с квоти на вторичния пазар, организиран от тръжната платформа, провеждаща търгове за двудневен спот или петдневни фючърси, са не по-малко строги от изискванията съгласно параграф 2 от настоящия член;
б)
тръжната платформа, провеждаща търгове за двудневен спот или петдневни фючърси, получава всякаква допълнителна информация, необходима за проверка на изпълнението на всяко от изискванията, посочени в параграф 2 от настоящия член, които не са проверени по-рано.
2. Лицата, които не са членове или участници във вторичния пазар, организиран от дадена тръжна платформа, провеждаща търгове за двудневен спот или петдневни фючърси, и отговарят на условията съгласно член 18, параграф 1 или параграф 2, се допускат да подават директно оферти в търговете, провеждани от тази тръжна платформа, ако тези лица:
а)
са установени в Съюза, или са оператори или оператори на въздухоплавателни средства;
б)
разполагат с посочена партида;
в)
разполагат с посочена банкова сметка;
г)
назначават поне един представител на оферента, както е определен в член 6, параграф 3, трета алинея;
д)
удовлетворяват съответната тръжна платформа във връзка с приложимите мерки за комплексна проверка на клиента по отношение на своята идентичност, идентичността на своите действителни бенефициери, добросъвестност, стопански и търговски профил във връзка с начините за влизане във взаимоотношение с оферента, вида оферент, характера на тръжния продукт, размера на очакваните оферти и начините на плащане и на доставка;
е)
удовлетворяват съответната тръжна платформа по отношение на своето финансово състояние, по-специално че са в състояние да изпълняват в съответните срокове своите финансови задължения и текущи отговорности;
ж)
разполагат с вътрешни процеси, процедури и договорни споразумения, необходими за спазването на максимално допустим размер на офертите, наложен в съответствие с член 57 или могат да ги въведат при поискване;
з)
изпълняват изискванията на член 49, параграф 1.
Ако дадена тръжна платформа не организира вторичен пазар, лицата, отговарящи на условията съгласно член 18, параграф 1 или параграф 2, се допускат да оферират пряко в провежданите от тази тръжна платформа търгове, ако те изпълняват условията, посочени в букви а) - з) от настоящия параграф.
3. Лицата, попадащи в обхвата на член 18, параграф 1, букви б) и в) или член 18, параграф 2, които оферират от името на свои клиенти, носят отговорност да осигурят, че са изпълнени следните условия:
а)
техните клиенти отговарят на условията съгласно член 18, параграф 1 или параграф 2;
б)
те разполагат или ще разполагат в необходимия момент преди откриването на периода за офериране с адекватни вътрешни процеси, процедури и договорни споразумения, необходими за следните цели:
i)
да им дадат възможност да обработват оферти на своите клиенти, включително да подават оферти, както и да получават плащания и да прехвърлят квоти;
ii)
да предотвратяват разкриването на поверителна информация от тази част от тяхната организация, която отговаря за получаването, подготовката и подаването на оферти от името на техни клиенти към тази част от тяхната организация, която отговаря за подготовката и подаването на оферти за тяхна собствена сметка;
iii)
да осигуряват, че тези техни клиенти, които действат на свой ред от името на други клиенти, които оферират в търговете, прилагат определените в параграф 2 от настоящия член и в настоящия параграф изисквания, а също и че те изискват същото от своите клиенти и от клиентите на своите клиенти, както е предвидено в член 18, параграф 4.
Съответната тръжна платформа може да разчита на надеждни проверки, провеждани от лицата, посочени в първата алинея от настоящия параграф, техните клиенти или клиентите на техни клиенти, както е предвидено в член 18, параграф 4.
Лицата, посочени в първата алинея от настоящия параграф, носят отговорност да осигурят, че могат да докажат на тръжната платформа, когато това бъде поискано от нея съгласно член 20, параграф 5, буква е), че са изпълнени условията, посочени в букви а) и б) от първата алинея от настоящия параграф.
Член 20
Подаване и обработване на заявки за допускане до офериране
1. Преди да подадат своята първа оферта пряко чрез всяка една тръжна платформа, провеждаща търгове за двудневен спот или петдневни фючърси, лицата, отговарящи на условията съгласно член 18, параграф 1 или параграф 2, подават до съответната тръжна платформа заявка за допускане до офериране.
Ако дадена тръжна платформа организира вторичен пазар, членовете или участниците в организирания от тази тръжна платформа вторичен пазар, които отговарят на изискванията по член 19, параграф 1, се допускат до офериране, без да подават заявка съгласно първата алинея на настоящия параграф.
2. Заявката за допускане до офериране съгласно параграф 1 се подава чрез попълването на електронна заявка, достъпна в Интернет. Електронната заявка и достъпът до нея чрез Интернет се предоставят и поддържат от съответната тръжна платформа.
3. Към заявката за допускане до офериране се прилагат надлежно заверени копия на всички изисквани от тръжната платформа придружителни документи, необходими като доказателство, че заявителят отговаря на изискванията на член 19, параграфи 2 и 3. Заявката за допускане до офериране съдържа като минимум съставните части, изброени в приложение II.
4. Заявката за допускане до офериране, включително всички придружителни документи, се предоставят при поискване за инспекция от тръжния инспектор, компетентните правоприлагащи органи по националното законодателство на държава-членка, която провежда разследване, посочено в член 62, параграф 3, буква д), както и от компетентните органи на Съюза, участващи в презгранични разследвания.
5. Всяка тръжна платформа, провеждаща търгове за двудневен спот или петдневни фючърси, може да откаже допускане до офериране в своите търгове, ако заявителят откаже да изпълни което и да е от следните действия:
а)
да удовлетвори искания на тръжната платформа за допълнителна информация, изясняване или доказване на предоставената информация;
б)
да удовлетвори покана от тръжната платформа за среща с които и да са негови служители, включително в негов офис, или на друго място;
в)
да даде възможност за поискани от тръжната платформа разследвания или проверки, включително с посещения на място или проверки на място в офис на заявителя;
г)
да удовлетвори искания на тръжната платформа за всякаква информация за заявителя, клиентите на заявителя или клиентите на техните клиенти, както е предвидено в член 18, параграф 4, необходима за проверка на съответствието с изискванията по член 19, параграф 3;
д)
да изпълни искания на тръжната платформа за всякаква информация, необходима за проверка на съответствието с изискванията по член 19, параграф 2.
6. Всяка тръжна платформа, провеждаща търгове за двудневен спот или петдневни фючърси, прилага мерките, предвидени в член 13, параграф 4 от Директива 2005/60/ЕО по отношение на своите трансакции или делови отношения с видни политически личности, независимо коя е тяхната страна на местоживеене.
7. Всяка тръжна платформа, провеждаща търгове за двудневен спот или петдневни фючърси, изисква от заявител за допускане до офериране в нейните търгове да осигури изпълнение от страна на своите клиенти на всякакво искане, направено съгласно параграф 5, както и също такова изпълнение от всеки клиент на клиентите на заявителя, както е предвидено в член 18, параграф 4.
8. Ако заявителят не подаде информацията, поискана от тръжна платформа, в рамките на разумен срок, определен в искането на информация, отправено от съответната тръжна платформа съгласно параграф 5, буква а), г) или д), който срок е не по-малък от пет търговски дни от датата на искането на информация, а също и ако не даде отговор, не участва или не сътрудничи при интервю или при всякакви разследвания или проверки по параграф 5, буква б) или буква в), счита се, че заявката за допускане до офериране е оттеглена.
9. Заявителят е длъжен да не предоставя невярна или заблуждаваща информация на която и да е тръжна платформа, провеждаща търгове за двудневен спот или петдневни фючърси. Заявителят уведомява цялостно, искрено и бързо съответната тръжна платформа за всякакви промени в свързаните с него обстоятелства, които биха могли да имат значение във връзка със заявката му за допускане до офериране в търговете, провеждани от тази тръжна платформа, или във връзка с вече предоставено му допускане до офериране.
10. Всяка тръжна платформа, провеждаща търгове за двудневен спот или петдневни фючърси, взема решение по подадената до нея заявка и съобщава своето решение на заявителя.
Съответната тръжна платформа може:
а)
да предостави безусловно допускане до търговете за период, който не надвишава срока, за който е избрана като тръжна платформа, включително за всякакво удължаване или подновяване на нейния избор;
б)
да предостави допускане под условие до търговете за период, който не надвишава срока, за който е избрана като тръжна платформа, до определена дата, при спазване на специфичните условия, което изпълнение се проверява надлежно от съответната тръжна платформа;
в)
да откаже да предостави допускане.
Член 21
Отказ, отмяна или временно прекъсване на допускане до офериране
1. Всяка тръжна платформа, провеждаща търгове за двудневен спот или петдневни фючърси, отказва да предоставя допускане до офериране в своите търгове, отменя или временно прекъсва всяко допускане до офериране, предоставено на всякакво лице, което:
а)
не отговаря или престане да отговаря на условията за кандидатстване за допускане до офериране съгласно член 18, параграф 1 или параграф 2;
б)
не съответства или вече не съответства на изискванията по членове 18, 19 и 20;
в)
се намира в съзнателно или неколкократно нарушение на настоящия регламент, на условията за неговото допускане до офериране в търговете, провеждани от съответната тръжна платформа, или на всякакви съответни инструкции или договори.
2. Всяка тръжна платформа, провеждаща търгове за двудневен спот или петдневни фючърси, отказва да предоставя допускане до офериране в своите търгове, отменя или временно прекъсва всяко вече предоставено допускане до офериране, ако заподозре изпиране на пари, финансиране на тероризъм, престъпна дейност или пазарна злоупотреба във връзка с даден заявител, при условие че няма вероятност такъв отказ, отмяна или временно прекъсване да попречат на усилията на компетентните национални органи да преследват или задържат извършителите на такива дейности.
В такъв случай съответната тръжна платформа подава доклад до звеното за финансово разузнаване (ЗФР), посочено в член 21 от Директива 2005/60/ЕО, в съответствие с член 55, параграф 2 от настоящия регламент.
3. Всяка тръжна платформа, провеждаща търгове за двудневен спот или петдневни фючърси, може да откаже да предостави допускане до офериране в своите търгове, да отмени или временно да прекъсне всяко вече предоставено допускане до офериране, на всяко лице, което:
а)
се намира в нарушение по небрежност на настоящия регламент, на условията за неговото допускане до офериране в търговете, провеждани от съответната тръжна платформа, или на всякакви други свързани инструкции или договори;
б)
е постъпило по начин, който е във вреда на правилното и ефективното провеждане на даден търг;
в)
е посочено в член 18, параграф 1, буква б) или буква в) или член 18, параграф 2, и не е подало оферта в нито един търг през предходните 220 търговски дни.
4. Лицата, посочени в параграф 3, се уведомяват за отказа на предоставяне на допускане или за отмяната или временното прекъсване на допускането им, и им се предоставя разумен срок за писмен отговор, определен в решението за отказ на предоставяне на допускане, за отмяна или за временно прекъсване на допускането.
След разглеждане на писмения отговор на лицето, съответната тръжна платформа извършва едно от следните действия, ако има такова правомощие:
а)
предоставя или възстановява допускането, считано от определена дата;
б)
предоставя допускане под условие или възстановяване на допускането под условие, в зависимост от изпълнението на специфичните условия до дадена дата, което се проверява надлежно от съответната тръжна платформа;
в)
потвърждава отказа да предостави допускане, отмяната или временното прекъсване на допускането, считано от определена дата.
Тръжната платформа уведомява въпросното лице за своето решение.
5. Лицата, чието допускане до офериране е отменено или временно прекъснато съгласно параграфи 1, 2 или 3, предприемат разумни стъпки, за да се уверят, че тяхното отстраняване от търговете:
а)
е редовно;
б)
не накърнява интересите на техните клиенти и не препятства ефективното провеждане на търговете;
в)
не препятства изпълнението на техните задължения, произтичащи от разпоредбите за плащания, от условията за тяхното допускане до офериране в търговете или от всякакви други свързани инструкции или договори;
г)
не води до нарушаване на техните задължения относно защитата на поверителна информация съгласно член 19, параграф 3, буква б), подточка ii), които продължават да бъдат в сила за период от 20 години след тяхното отстраняване от търговете.
В отказа за предоставяне на допускане, отмяната или временното прекъсване на допускане, посочени в параграфи 1, 2 и 3, се посочват всички мерки, необходими за съобразяване с настоящия параграф и тръжната платформа проверява изпълнението на тези мерки.
ГЛАВА V
ИЗБОР И ФУНКЦИИ НА ТРЪЖНИЯ ПРОДАВАЧ
Член 22
Избор на тръжен продавач
1. Всяка държава-членка избира тръжен продавач. Държава-членка не може да търгува квоти, без да е избрала тръжен продавач. Един и същ тръжен продавач може да бъде избран от повече от една държава-членка.
2. Тръжният продавач се избира от избиращата държава-членка достатъчно рано преди началото на търговете, така че той да може да сключи и да въведе в действие необходимите договорености с тръжната платформа, която е избрана или ще бъде избрана от тази държава-членка, включително с всяка свързана с нея система за клиринг и система за сетълмент, което да даде възможност на тръжния продавач да продава квоти от името на избралата го държава-членка в съответствие с взаимно договорени условия.
3. В случая с държавите-членки, които не участват в съвместните действия, предвидени в член 26, тръжният продавач се избира от избиращата държава-членка достатъчно рано преди началото на търговете на тръжните платформи, избрани съгласно член 26, параграфи 1 и 2, така че той да може да сключи и да въведе в действие необходимите договорености с тези тръжни платформи, включително с всяка свързана с тях система за клиринг и система за сетълмент, което да даде възможностна тръжния продавач да продава квоти от името на избралата го държава-членка на такива тръжни платформи, в съответствие с взаимно договорени условия, съгласно член 30, параграф 7, втора алинея и член 30, параграф 8, първа алинея.
4. Държавите-членки се въздържат от разкриването на всякаква вътрешна информация по смисъла на точка 29) член 3 и буква а) от член 37, на всяко лице, работещо за тръжен продавач.
В договора за избор на тръжен продавач е предвидено, че в случай на неразрешено разкриване на вътрешна информация на лица, работещи за тръжния продавач, се вземат адекватни мерки за отстраняване от търговете на всички лица, пред които е било направено такова неразрешено разкриване на информация.
Втората алинея на настоящия параграф се прилага, без това да засяга прилагането на членове 11-16 от Директива 2003/6/ЕО и на член 43 от настоящия регламент по отношение на всякакво нарушение на забраната в първата алинея на настоящия параграф.
5. Квотите, подлежащи на тръжна продажба от името на дадена държава-членка, се задържат от търгуване до надлежното избиране на тръжен продавач и до сключването и прилагането на договореностите, посочени в параграф 2.
6. Параграф 5 не засяга възможните правни последици, произтичащи съгласно правото на Съюза от факта, че дадена държава-членка не изпълнява задълженията си по параграфи 1-4.
7. Държавите-членки уведомяват Комисията за идентичността на тръжния продавач и за данните за осъществяване на контакт с него.
Идентичността на тръжния продавач и данните за осъществяване на контакт с него се публикуват на уебсайта на Комисията.
Член 23
Функции на тръжния продавач
Тръжният продавач извършва следното:
а)
продава на търг предназначените за тази цел количества квоти на всяка държава-членка, която го е избрала;
б)
получава тръжните приходи, дължими на всяка държава-членка, която го е избрала;
в)
изплаща тръжните приходи, дължими на всяка държава-членка, която го е избрала.
ГЛАВА VI
ИЗБОР И ФУНКЦИИ НА ТРЪЖНИЯ ИНСПЕКТОР
Член 24
Тръжен инспектор
1. Всички тръжни процеси се наблюдават от един и същ тръжен инспектор.
2. Всички държави-членки избират тръжен инспектор чрез съвместна процедура за възлагане на Комисията и на държавите-членки, проведена съгласночлен 91, параграф 1, трета алинея от Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 и член 125в от Регламент (ЕО, Евратом) № 2342/2002.
3. Периодът, за който се избира тръжният инспектор, е не по-дълъг от 5 години.
Поне три месеца преди изтичането на периода, за който е избран тръжният инспектор или приключването на възлагането на функциите на тръжния инспектор, се избира следващ тръжен инспектор съгласно параграф 2.
4. Идентичността на тръжния инспектор и данните за осъществяване на контакт с него се публикуват на уебсайта на Комисията.
Член 25
Функции на тръжния инспектор
1. Тръжният инспектор провежда мониторинг на всеки търг и докладва относно правилното провеждане на търговете през предходния месец на Комисията от името на държавите-членки, както и на съответните държави-членки, в съответствие със срока, предвиден в член 10, параграф 4, четвърта алинея от Директива 2003/87/ЕО, съгласно същата алинея, по-специално по отношение на:
а)
справедливостта и откритостта на достъпа;
б)
прозрачността;
в)
ценообразуването;
г)
техническите и оперативните аспекти.
2. Тръжният инспектор предоставя на държавите-членки и на Комисията годишен консолидиран доклад, който включва:
а)
въпросите, посочени в параграф 1, както по отношение на всеки отделен търг, така и сумарно за всяка тръжна платформа;
б)
всяко неспазване на договора за избор на тръжна платформа;
в)
всяко доказателство за антиконкурентно поведение или пазарна злоупотреба;
г)
въздействието на търговете върху пазарната позиция на тръжните платформи на вторичния пазар, ако има такова въздействие;
д)
връзката между обхванатите от консолидирания доклад тръжни процеси, а също и между тях и функционирането на вторичния пазар, съгласно член 10, параграф 5 от Директива 2003/87/ЕО;
е)
информация за броя, характера и статуса на всички евентуални жалби, направени съгласно член 59, параграф 4, както и на всякакви други жалби, отправени до компетентните национални органи, упражняващи надзор върху кредитните институции и инвестиционните дружества;
ж)
информация относно последващите действия в резултат на всякакви доклади на тръжния инспектор, направени по параграфи 3, 4 и 5;
з)
всякакви счетени за уместни препоръки за подобряване на всякакви тръжни процеси или за всякакво преразглеждане на следното:
i)
настоящият регламент, включително преразглеждането, посочено в член 33;
ii)
регламентът на Комисията, приет съгласно член 19, параграф 3 от Директива 2003/87/ЕО;
iii)
Директива 2003/87/ЕО, включително преразглеждането на функционирането на пазара на въглерод, предвидено в член 10, параграф 5 и член 12, параграф 1а от същата директива.
3. Тръжният инспектор може, по искане на Комисията и на една или повече държави-членки, или съгласно изискването в параграф 5, да докладва от време на време по някой специфичен въпрос, имащ отношение към който и да е от тръжните процеси, когато е необходимо да повдигне този въпрос преди подаването на докладите по параграф 1 или параграф 2. В противен случай тръжният инспектор може да докладва по такива въпроси в рамките на докладите, предвидени в параграф 1 или параграф 2.
4. Държава-членка, която не участва в съвместното действие, предвидено в член 26 от настоящия регламент, а предпочита да избере своя тръжна платформа съгласно член 30, параграфи 1 и 2 от настоящия регламент, може да поиска от тръжния инспектор да предостави на държавите-членки, на Комисията и на съответната тръжна платформа технически доклад за способността на тръжната платформа, която той предлага или възнамерява да предложи, да проведе тръжен процес съгласно изискванията на настоящия регламент и в съответствие с целите, определени в член 10, параграф 4 от Директива 2003/87/ЕО.
В тези доклади тръжният инспектор ясно посочва в кои отношения тръжният процес съответства на изискванията по първа алинея и в кои отношения не съответства. Той отправя точни препоръки за бъдещото развитие или подобряване на тръжния процес, където това е необходимо, с предложение за конкретен график за изпълнението на тези препоръки.
5. При нарушение на настоящия регламент или на несъответствие на тръжния процес, провеждан от дадена тръжна платформа, с целите на член 10, параграф 4 от Директива 2003/87/ЕО, или по искане на Комисията, в случай че тя подозира наличието на такова нарушение, тръжният инспектор незабавно докладва на държавите-членки, на Комисията и на съответната тръжна платформа.
В доклада ясно се посочва природата на нарушението или несъответствието. Той отправя точни препоръки за поправяне на ситуацията, с предложение за конкретен график за тяхното прилагане. В случаите когато това е уместно, в доклада може да се препоръчва временно прекратяване на правомощията на съответната тръжна платформа. Тръжният инспектор постоянно преразглежда своя доклад по настоящия параграф и предоставя тримесечни актуализации на доклада на държавите-членки, на Комисията и на съответната тръжна платформа.
6. Всички становища, предоставяни съгласно член 7, параграф 6 и член 8, параграф 3 на настоящия регламент от тръжния инспектор, представляват съставна част от изпълнението на функциите му по настоящия член.
7. Докладите и становищата, предоставяни по настоящия член, се съставят в рамките на разбираем, стандартен и леснодостъпен формат, който се определя съгласно посоченото в договора за избор на тръжен инспектор.
ГЛАВА VII
ИЗБОР НА ТРЪЖНА ПЛАТФОРМА ОТ ДЪРЖАВИ-ЧЛЕНКИ, УЧАСТВАЩИ В СЪВМЕСТНОТО ДЕЙСТВИЕ С КОМИСИЯТА, И ФУНКЦИИ НА ТАЗИ ТРЪЖНА ПЛАТФОРМА
Член 26
Избор на тръжна платформа чрез съвместно действие на държавите-членки и Комисията
1. Без да се засяга член 30, след провеждането на съвместна процедура за възлагане на Комисията и държавите-членки, участващи в съвместното действие, държавите-членки избират една тръжна платформа за провеждането на търгове за двудневен спот и петдневни фючърси.
2. Без да се засяга член 30, след провеждането на съвместна процедура за възлагане на Комисията и държавите-членки, участващи в съвместното действие, държавите-членки избират една или две тръжни платформи за провеждането на търгове за фючърси или форуърди, при условие че тези тръжни продукти са изброени в приложение I.
3. Съвместната процедура за възлагане, посочена в параграфи 1 и 2, се провежда съгласно член 91, параграф 1, трета алинея от Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 и член 125в от Регламент (ЕО, Евратом) № 2342/2002.
4. Всеки период, за който се избират тръжните платформи, посочени в параграфи 1 и 2, е не по-дълъг от пет години.
5. Идентичността на тръжните платформи, посочени в параграфи 1 и 2, и данните за осъществяване на контакт с тях, се публикуват на уебсайта на Комисията.
6. Всяка държава-членка, която се присъединява към съвместните действия по параграфи 1 и 2 след влизането в сила на споразумението за съвместно възлагане, сключено между участващите държави-членки и Комисията, приема договорените условия между участващите държави-членки и Комисията в споразумението за съвместно възлагане, както и евентуални решения, които вече са приети съгласно това споразумение.
На всяка държава-членка, която реши съгласно член 30, параграф 4, да не участва в съвместното действие, а да избере своя тръжна платформа, може да бъде даден статут на наблюдател при условия, договорени между участващите в съвместното действие държави-членки и Комисията, при спазване на всички приложими разпоредби за обществените поръчки.
Член 27
Функции на тръжната платформа, избрана съгласно член 26, параграф 1
1. Тръжната платформа, избрана съгласно член 26, параграф 1, предоставя следните услуги на държавите-членки, както те са определени по-подробно в договора за избора на тръжната платформа:
а)
предоставяне на достъп до търговете съгласно членове 15-21, включително предоставяне и поддръжка на необходимите електронни интерфейси в Интернет и уебсайт;
б)
провеждане на търговете в съответствие с членове 4-7;
в)
управляване на тръжния календар в съответствие с членове 8-14;
г)
обявяване и съобщаване на тръжните резултати съгласно член 61;
д)
предоставяне или осигуряване чрез договори с подизпълнители на изискваната система за клиринг или система за сетълмент, необходими за:
i)
боравенето с плащанията, извършени от спечелилите търга оференти или техните правоприемници, и превеждането на тръжните приходи на тръжния продавач съгласно членове 44 и 45;
ii)
доставката на продадените квоти на спечелилите търга оференти или техните правоприемници съгласно членове 46, 47 и 48;
iii)
управление на обезпеченията, включително всякакво гарантиране с обезпечение, предоставяно от тръжния продавач или от оферентите съгласно членове 49 и 50;
е)
предоставяне на тръжния инспектор на всякаква информация относно провеждането на търговете, необходима за изпълнението на функциите на тръжния инспектор съгласно член 53;
ж)
упражняване на надзор върху търговете, като се отбелязват съмненията за изпиране на пари, финансиране на тероризъм, престъпна дейност или пазарна злоупотреба, и се предписват всякакви коригиращи мерки или санкции, включително механизъм за осигуряване на извънсъдебно разрешаване на спорове съгласно членове 44-59 и член 64, параграф 1.
2. Поне 20 търговски дни преди откриването на първия период за офериране, управляван от тръжната платформа, избрана съгласно член 26, параграф 1, тръжната платформа трябва да бъде свързана с поне една система за клиринг или система за сетълмент.
Член 28
Функции на тръжната платформа, избрана съгласно член 26, параграф 2
1. Тръжната платформа, избрана съгласно член 26, параграф 2, предоставя следните услуги на държавите-членки:
а)
предоставяне на достъп до търговете съгласно разпоредбите, действащи на организирания от тръжната платформа вторичен пазар, съобразно техните изменения в договорите за избор на тръжна платформа;
б)
провеждане на търговете в съответствие с членове 4-7;
в)
управляване на тръжния календар в съответствие с членове 8-14;
г)
обявяване и съобщаване на тръжните резултати съгласно член 61;
д)
осигуряване, съгласно разпоредбите, действащи на организирания от тръжната платформа вторичен пазар - с изключение на това, че член 40 се прилага при всички обстоятелства - в съответствие с измененията в договора за избор на тръжна платформа, на съответната система за клиринг или система за сетълмент, която е необходима за:
i)
уреждането на плащанията, извършени от оферентите или техните правоприемници, и превеждането на тръжните приходи на тръжния продавач;
ii)
доставянето на продадените квоти на спечелилите търга оференти или на техните правоприемници;
iii)
управлението на обезпечението, включително всякакво гарантиране, предоставено от тръжния продавач или от оферентите;
е)
предоставяне на тръжния инспектор на всякаква информация относно провеждането на търговете, необходима за изпълнението на функциите на тръжния инспектор съгласно член 53;
ж)
упражняване на надзор върху търговете, уведомяване за съмненията за изпиране на пари, финансиране на тероризъм, престъпна дейност или пазарна злоупотреба и администриране на всякакви коригиращи мерки или санкции, включително предоставянето на механизъм за извънсъдебно разрешаване на спорове, съгласно действащите разпоредби на организирания от тръжната платформа вторичен пазар, както са изменени в договора за избор на тръжна платформа.
2. Поне 20 пазарни дни преди откриването на първия период на офериране, управляван от тръжната платформа, избрана съгласно член 26, параграф 2, съответната тръжна платформа трябва да бъде свързана с поне една система за клиринг или система за сетълмент.
3. По отношение на търговете, провеждани от тръжна платформа, продаваща фючърси или форуърди, не се прилагат член 16, параграфи 2 и 3, членове 17, 19, 20, 21, 54, 55 и 56, член 60, параграф 3, член 63, параграф 4 и член 64.
Член 29
Услуги, предоставяни на Комисията от тръжните платформи, избрани съгласно член 26, параграф 1 или параграф 2
Тръжните платформи, избрани съгласно член 26, параграф 1 или параграф 2, предоставят на Комисията услуги за техническо съдействие във връзка с дейността на Комисията, отнасяща се до:
а)
попълване на приложение I и всякакво координиране на тръжния календар за приложение III;
б)
предоставяне от Комисията на всякакви становища съгласно настоящия регламент;
в)
всякакви становища или доклади, предоставени от тръжния инспектор относно функционирането на тръжните платформи, избрани съгласно член 26, параграф 1 или параграф 2;
г)
докладите или евентуалните предложения, направени от Комисията съгласно член 10, параграф 5 и член 12, параграф 1а от Директива 2003/87/ЕО;
д)
всяко изменение на настоящия регламент или на Директива 2003/87/ЕО, оказващо въздействие върху функционирането на пазара на емисии, включително въвеждането на търговете;
е)
всякакво преразглеждане на настоящия регламент, на Директива 2003/87/ЕО или на регламента на Комисията, приет съгласно член 19, параграф 3 от същата директива, оказващо въздействие върху функционирането на пазара на въглерод, включително въвеждането на търговете;
ж)
всякакво друго съвместно действие, оказващо въздействие върху функционирането на пазара на въглерод, включително въвеждането на търговете, за чието провеждане е постигнато съгласие между Комисията и участващите в съвместното действие държави-членки.
ГЛАВА VIII
ИЗБОР НА ТРЪЖНИ ПЛАТФОРМИ ОТ ДЪРЖАВИ-ЧЛЕНКИ, КОИТО ПРЕДПОЧИТАТ ДА ИМАТ СВОИ СОБСТВЕНИ ТРЪЖНИ ПЛАТФОРМИ, И ФУНКЦИИ НА ТЕЗИ ТРЪЖНИ ПЛАТФОРМИ
Член 30
Избор на всяка тръжна платформа, която не е платформа, избрана съгласно член 26, параграф 1 или параграф 2
1. Всяка държава-членка, която не участва в съвместното действие, предвидено в член 26 от настоящия регламент, може да избере своя тръжна платформа за тръжната продажба на своя дял от количеството квоти по глави II и III от Директива 2003/87/ЕО, които да бъдат продавани на търг посредством двудневен спот или петдневни фючърси.
2. Всяка държава-членка, която не участва в съвместното действие, предвидено в член 26 от настоящия регламент, може да избере своя тръжна платформа за тръжната продажба на своя дял от количеството квоти по глави II и III от Директива 2003/87/ЕО, които да бъдат продавани на търг посредством фючърси или форуърди, при условие че тези продукти са изброени в приложение I към настоящия регламент.
3. Държавите-членки, които не участват в съвместното действие, предвидено в член 26, могат да изберат същата тръжна платформа или отделни тръжни платформи за продажбата на двудневен спот или петдневни фючърси съответно.
4. Всяка държава-членка, която не участва в съвместното действие, предвидено в член 26, информира Комисията за своето решение да не участва в съвместното действие, а да избере своя тръжна платформа съгласно параграфи 1 и 2 от настоящия член, в рамките на три месеца от влизането в сила на настоящия регламент.
5. Всяка държава-членка, която не участва в съвместното действие, предвидено в член 26, избира своята собствена тръжна платформа, избрана съгласно параграфи 1 и 2 от настоящия член, въз основа на процедура за подбор, съответстваща на правото на Съюза за обществените поръчки и на националното право за обществените поръчки, когато процедура на обществена поръчка се изисква по правото на Съюза или по националното право. Процедурата за подбор трябва да бъде съобразена с всички приложими предпазни и правоприлагащи процедури по правото на Съюза и по националното право.
Всеки един период, за който се избират тръжните платформи, посочени в параграфи 1 и 2, е не по-дълъг от три години, с възможност да бъде удължен допълнително с не повече от две години.
За да бъдат избрани тръжните платформи, посочени в параграфи 1 и 2, те трябва да бъдат вписани в приложение III съгласно параграф 7. Изборът им не може да се въвежда в действие преди влизането в сила на вписването на съответната тръжна платформа в приложение III, както е предвидено в параграф 7.
6. Всяка държава-членка, която не участва в съвместното действие, предвидено в член 26, а е предпочела да избере своя тръжна платформа съгласно параграфи 1 и 2 от настоящия член, предоставя на Комисията пълна нотификация, съдържаща всички посочени по-долу елементи:
а)
идентифицирането на тръжната платформа, която държавата-членка предлага да избере, като бъде посочено дали двудневният спот или петдневните фючърси, съответно, се продават от една и съща или от различни тръжни платформи;
б)
подробните оперативни правила за управление на тръжния процес, който ще бъде провеждан от тръжната платформа (тръжните платформи), която (които) държавата-членка предлага да избере, включително договорните клаузи за избора на съответната тръжна платформа, включително всяка система (системи) за клиринг и система (системи) за сетълмент, свързани с предлаганата тръжна платформа, с посочване на условията, определящи структурата и равнището на таксите, управлението на обезпечението, плащанията и доставките;
в)
предлаганите периоди за офериране, количествата квоти за отделните търгове, датите за провеждане на търгове, с посочване на съответните официални празници, както и тръжния продукт, датите на плащане и на доставка на квотите, търгувани в отделните търгове през дадена година, както и всякаква друга информация, необходима на Комисията да оцени дали предлаганият тръжен календар е съвместим с тръжния календар на избраните съгласно член 26, параграф 1 или параграф 2 тръжни платформи, както и с други тръжни календари, предложени от други държави-членки, които не участват в съвместното действие, предвидено в член 26, а са предпочели да изберат свои тръжни платформи;
г)
подробните правила и условия за наблюдението и надзора на търговете, които са в сила за нейната предложена тръжна платформа по член 35, параграфи от 4, 5 и 6, както и подробните правила за защита срещу изпиране на пари, финансиране на тероризъм, престъпна дейност или пазарна злоупотреба, включително всякакви коригиращи мерки или санкции;
д)
подробните мерки, прилагани за постигане на съответствие с член 22, параграф 4 и член 34 относно избора на тръжния продавач.
В нотификацията се показва съвместимост с разпоредбите на настоящия регламент и съответствие с целите на член 10, параграф 4 от Директива 2003/87/ЕО.
Нотифициращата държава-членка може да изменя своята първоначална нотификация, преди да е направено вписването, посочено в параграф 7 от настоящия член.
Всяка нотифицираща държава-членка представя своята първоначална и изменена нотификация пред комитета, посочен в член 23, параграф 1 от Директива 2003/87/ЕО.
7. Тръжните платформи, които са различни от избраните съгласно член 26, параграф 1 или параграф 2, избралите ги държави-членки, периодът, за който са избрани, и всякакви приложими условия или задължения се определят в приложение III, когато са изпълнени изискванията на настоящия регламент и целите на член 10, параграф 4 от Директива 2003/87/ЕО. Комисията и комитетът, предвиден в член 23, параграф 1 от Директива 2003/87/ЕО, действат единствено въз основа на тези изисквания и цели, и вземат предвид всички доклади, изготвени от тръжния инспектор съгласно член 25, параграф 4 от настоящия регламент.
При отсъствие на вписване съгласно първата алинея, държава-членка, която не участва в съвместното действие, предвидено в член 26, а е предпочела да избере своя тръжна платформа съгласно параграфи 1 и 2 от настоящия член, използва за тръжната продажба на своя дял от квоти тръжните платформи, избрани съгласно член 26, параграф 1 или параграф 2, който дял от квоти иначе би бил продаван на тръжна платформа, избрана съгласно параграф 1 или параграф 2 от настоящия член, през периода до изтичането на три месеца след влизането в сила на вписването, предвидено в първата алинея.
8. Всяка държава-членка, която не участва в съвместното действие по член 26, а е предпочела да избере своя тръжна платформа съгласно параграфи 1 и 2 от настоящия член, може да се присъедини към съвместното действие, предвидено в член 26, съгласно член 26, параграф 6.
Количеството квоти, планирани за тръжна продажба от тръжна платформа, различна от тръжните платформи, избрани съгласно член 26, параграф 1 или параграф 2, се разпределя равномерно за продажба на търговете, провеждани от съответната тръжна платформа, избрана съгласно член 26, параграф 1 или параграф 2.
Член 31
Функции на тръжните платформи, различни от тръжните платформи, избрани съгласно член 26, параграф 1 или параграф 2
1. Всяка тръжна платформа, избрана съгласно член 30, параграф 1, изпълнява същите функции като тези на тръжна платформа, избрана съгласно член 26, параграф 1, както те са предвидени в член 27, с изключение на член 27, параграф 1, буква в) относно тръжния календар, което не се прилага.
2. Всяка тръжна платформа, избрана съгласно член 30, параграф 2, изпълнява същите функции като тези на тръжна платформа, избрана съгласно член 26, параграф 2, както те са предвидени в член 28, с изключение на член 28, параграф 1, буква в) относно тръжния календар, което не се прилага.
3. За тръжните платформи, избрани съгласно член 30, параграф 1 или параграф 2, се прилагат разпоредбите относно тръжния календар, предвидени в член 8, параграфи 1, 2 и 3 и в членове 9, 10, 12, 14 и 32.
Член 32
Тръжен календар за всяка тръжна платформа, различна от тръжните платформи, избрани съгласно член 26, параграф 1 или параграф 2
1. Количеството квоти по глава III от Директива 2003/87/ЕО, продавани в отделните търгове, провеждани от тръжна платформа, избрана съгласно член 30, параграф 1 или параграф 2 от настоящия регламент, не надвишава 20 милиона квоти и не е по-малко от 10 милиона квоти, с изключение на случаите при които общото количество квоти по глава III от Директива 2003/87/ЕО, предназначени за тръжна продажба от държавата-членка, избрала тази тръжна платформа, е по-малко от 10 милиона квоти за съответната календарна година, като в такъв случай квотите се продават на един единствен търг през календарната година.
2. Количеството квоти по глава II от Директива 2003/87/ЕО, продавани в отделните търгове, провеждани от тръжна платформа, избрана съгласно член 30, параграф 1 или параграф 2 от настоящия регламент, не надвишава 5 милиона квоти и не е по-малко от 2,5 милиона квоти, с изключение на случаите, при които общото количество квоти по глава II от Директива 2003/87/ЕО, предназначени за тръжна продажба от държавата-членка, избрала тази тръжна платформа, е по-малко от 2,5 милиона квоти за съответната календарна година, като в такъв случай квотите се продават на един единствен търг през календарната година.
3. Общото количество квоти по глави II и III от Директива 2003/87/ЕО, продавани колективно от всички тръжни платформи, избрани съгласно член 30, параграф 1 или параграф 2 от настоящия регламент, се разпределя равномерно в рамките на всяка година, с изключение на количеството, продавано на търговете, провеждани през август всяка година, което трябва да е равно на половината от количеството, продавано през останалите месеци от годината.
4. Тръжните платформи, избрани съгласно член 30, параграф 1 или параграф 2 от настоящия регламент, определят и публикуват периодите за офериране, количествата квоти за отделните търгове, датите на търговете, както и продавания тръжен продукт, датите на плащане и на доставка на квотите по глави II и III от Директива 2003/87/ЕО, които ще се продават в отделните търгове всяка година, след извършване на определянето и публикуването съгласно член 11, параграф 1 и член 13, параграф 1 от настоящия регламент, от тръжните платформи, избрани съгласно член 26, параграфи 1 и 2 от настоящия регламент, в срок до 31 март от предходната година, или веднага след като това стане възможно след тази дата, като трябва предварително да са консултирали Комисията и да са получили нейното становище. Съответните тръжни платформи вземат предвид в максимална степен становището на Комисията.
Публикуваните календари, посочени в първата алинея, трябва да бъдат в съответствие с всички съответни условия или задължения, изброени в приложение III.
5. В случаите при които търг, проведен от тръжна платформа, избрана съгласно член 30, параграф 1 или параграф 2, бъде отменен от тръжната платформа съгласно член 7, параграф 5 или параграф 6, или член 9, търгуваното количество квоти се разпределя равномерно между следващите четири търга, насрочени да бъдат проведени на същата тръжна платформа, или - в случай че съответната тръжна платформа провежда по-малко от четири търга в дадена година - на следващите два търга, насрочени да бъдат проведени на същата тръжна платформа.
Член 33
Преразглеждане на настоящия регламент
След подаването на годишния консолидиран доклад, изготвен от тръжния инспектор съгласно член 25, параграф 2, който се подава не по-късно от 31 декември 2014 г., Комисията преразглежда разпоредбите в настоящия регламент, включително функционирането на всички тръжни процеси.
При преразглеждането се анализира натрупаният опит във връзка с взаимодействието между тръжните платформи, избрани съгласно член 30, параграф 1 или параграф 2, от една страна, и тръжните платформи, избрани съгласно член 26, параграф 1 или параграф 2, от друга страна, а също и взаимодействието между търговете и вторичния пазар.
Преразглеждането се извършва, като се консултират държавите-членки и заинтересованите страни.
Комисията може да предложи всички мерки, за които бъде счетено, че са необходими за противодействие на всяко нарушение или недобро функциониране на вътрешния пазар или на пазара на въглерод, произтичащо от разпоредбите на настоящия регламент, като се имат предвид резултатите от преразглеждането, с цел тези мерки да влязат в сила до 31 декември 2016 г.
ГЛАВА IX
ИЗИСКВАНИЯ ЗА ИЗБОРА НА ТРЪЖЕН ПРОДАВАЧ, ТРЪЖЕН ИНСПЕКТОР И НА ТРЪЖНА ПЛАТФОРМА
Член 34
Изисквания за избора на тръжен продавач и на тръжен инспектор
1. При избора на тръжен продавач и тръжен инспектор държавите-членки вземат предвид степента, в която кандидатите:
а)
са изложени и на най-малкия възможен риск за конфликт на интереси или пазарна злоупотреба, във връзка със следното:
i)
всякакви техни дейности на вторичния пазар;
ii)
всякакви техни вътрешни процеси и процедури за ограничаване на риска от конфликт на интереси или пазарна злоупотреба;
б)
са способни да изпълняват функциите на тръжен продавач или на тръжен инспектор, в срок и в съответствие с най-високите професионални и качествени стандарти.
2. Изборът на тръжния продавач е в зависимост от сключването на договореностите, посочени в член 22, параграфи 2 и 3, между тръжния продавач и съответната тръжна платформа.
Член 35
Изисквания за избора на тръжна платформа
1. Търговете могат да се провеждат само на тръжна платформа, която е оторизирана като регулиран пазар съгласно параграф 5 от компетентните национални органи, посочени в параграф 4, втора алинея.
2. На всяка тръжна платформа, избрана съгласно настоящия регламент за тръжната продажба на двудневен спот или петдневни фючърси се позволява, без допълнителни правни или административни изисквания от държавите-членки, да предвиди подходящи разпоредби за улесняване на достъпа и участието в търговете на оференти, посочени в член 18, параграфи 1 и 2.
3. При избора на тръжна платформа, държавите-членки вземат предвид степента, в която кандидатите демонстрират изпълнение на всички посочени по-долу показатели:
а)
осигуряване на спазване на принципа за недискриминационност - както de jure, така и de facto;
б)
цялостен, справедлив и равнопоставен достъп до офериране в търговете за малките и средни предприятия, обхванати от схемата на Съюза, както и достъп до офериране за малките емитери;
в)
осигуряване на ефективност на разходите и избягване на излишни административни тежести;
г)
силен надзор на търговете, съобщаване на подозренията за изпиране на пари, финансиране на тероризъм, престъпна дейност или пазарна злоупотреба, предписване на всякакви необходими коригиращи мерки или санкции, включително осигуряване на механизъм за извънсъдебно разрешаване на спорове;
д)
избягване на нарушения на конкуренцията във вътрешния пазар, включително пазара на емисии;
е)
осигуряване на добро функциониране на пазара на въглерод, включително на провеждането на търговете;
ж)
свързване с една или повече системи за клиринг или за сетълмент;
з)
предвиждане на адекватни мерки, изискващи от тръжната платформа да предаде всички материални и нематериални активи, необходими за провеждането на търговете от евентуална следваща тръжна платформа.
4. Изборът на тръжна платформа за продажба на двудневен спот или петдневни фючърси може да се извършва само след като държавата-членка, където са установени кандидатстващият регулиран пазар и неговият пазарен оператор, е осигурила, достатъчно рано, и във всеки случай преди откриването на първия период за офериране, че националните мерки за транспониране на разпоредбите на дял III на Директива 2004/39/ЕО се прилагат за тръжната продажба на двудневен спото или петдневни фючърси в съответната степен.
Изборът на тръжна платформа за продажба на двудневен спот или петдневни фючърси може да се извършва само след като държавата-членка, където са установени кандидатстващият регулиран пазар и неговият пазарен оператор, е осигурила, достатъчно рано и във всеки случай преди откриването на първия период за офериране, че компетентните национални органи на тази държавата-членка са в състояние да ги оторизират и да упражняват надзор върху тях в съответствие с националните мерки за транспониране на дял IV на Директива 2004/39/ЕО в съответната степен.
Когато кандидатстващият регулиран пазар и неговият пазарен оператор не са установени в една и съща държава-членка, първа и втора алинея се прилагат, както за държавата-членка, където е установен кандидатстващият регулиран пазар, така и за държавата-членка, където е установен неговият пазарен оператор.
5. Решението за оторизация на регулиран пазар за целите на настоящия регламент вземат компетентните национални органи на държавата-членка, посочена в параграф 4, втора алинея от настоящия член, определени съгласно член 48, параграф 1 от Директива 2004/39/ЕО, при условие че регулираният пазар и неговият пазарен оператор са в съответствие с разпоредбите на дял III от Директива 2004/39/ЕО, както са транспонирани в националното законодателство на държавата-членка на тяхното установяване съгласно параграф 4 от настоящия член. Решението за оторизация се взема в съответствие с дял IV от Директива 2004/39/ЕО, както той е транспониран в националното законодателство на държавата-членка на тяхното установяване съгласно параграф 4 от настоящия член.
6. Компетентните национални органи, посочени в параграф 5 от настоящия член, поддържат ефективно наблюдение на пазара и вземат необходимите мерки за осигуряване на спазването на посочените в същия параграф изисквания. За тази цел, те могат да упражняват пряко или с помощта на други компетентни национални органи, определени съгласно член 48, параграф 1 от Директива 2004/39/ЕО, предвидените в националните мерки за транспониране на член 50 от посочената директива правомощия по отношение на регулирания пазар и неговия пазарен оператор, посочени в параграф 4 от настоящия член.
Държавата-членка на всеки компетентен национален орган, посочен в параграф 5, осигурява, че националните мерки за транспониране на членове 51 и 52 от Директива 2004/39/ЕО се прилагат по отношение на лицата, отговорни за неспазване на задълженията си съгласно дял III от Директива 2004/39/ЕО, както са транспонирани в националния правопорядък на държавата-членка на тяхното установяване съгласно параграф 4 от настоящия член.
За целите на настоящия параграф, националните мерки, които транспонират членове 56-62 от Директива 2004/39/ЕО, се прилагат по отношение на сътрудничеството между компетентните национални органи от различните държави-членки.
ГЛАВА X
РЕЖИМ СРЕЩУ ПАЗАРНА ЗЛОУПОТРЕБА, ПРИЛОЖИМ ЗА ТРЪЖНИТЕ ПРОДУКТИ
Член 36
Режим срещу пазарна злоупотреба, приложим за финансови инструменти по смисъла на член 1, параграф 3 от Директива 2003/6/ЕО
1. За целите на настоящия регламент, когато двудневен спот или петдневни фючърси са финансови инструменти по смисъла на член 1, параграф 3 от Директива 2003/6/EО, същата директива се прилага към тръжната продажба на тези тръжни продукти.
2. Когато двудневен спот или петдневни фючърси не са финансови инструменти по смисъла на член 1, параграф 3 от Директива 2003/6/EО, приложими са разпоредбите в членове 37-43 от настоящия регламент.
Член 37
Определения за режима срещу пазарна злоупотреба, приложим за тръжни продукти, които са различни от финансовите инструменти по смисъла на член 1, параграф 3 от Директива 2003/6/EО
За целите на членове 38-43, които са приложими за тръжни продукти, различни от финансовите инструменти по смисъла на член 1, параграф 3 от Директива 2003/6/ЕО, се прилагат следните определения:
а)
„вътрешна информация“ означава точна информация, която не е била направена публично достояние, която се отнася пряко или косвено до един или повече тръжни продукти и която, ако бъде направена публично достояние, би могла да повлияе чувствително върху цените, на които биха били направени офертите.
За лица, натоварени с изработването на оферти, вътрешна информация означава също и информацията, предадена от клиент и отнасяща се за текущи оферти на клиента, която е точна, отнася се пряко или косвено с един или повече тръжни продукти и която, ако направена публично достояние, би могла да повлияе чувствително на цените, на които биха били направени офертите.
б)
„манипулиране на пазара“ означава:
i)
подаване на оферти, извършването на трансакции или издаването на нареждания на вторичния пазар:
-
които дават или могат да дадат фалшиви или заблуждаващи сигнали по отношение на търсенето или цената на тръжните продукти; или
-
които осигуряват, посредством действията на едно лице или няколко действащи съвместно лица, тръжната клирингова цена за тръжните продукти на ненормално или изкуствено равнище;
освен ако лицето, което е подало офертата или е извършило трансакцията или е издало нареждането на вторичния пазар, докаже че неговите причини, з ада направи това, са легитимни;
ii)
оферти, които използват фиктивни способи или всякаква друга форма на заблуда или измама;
iii)
разпространяване на информация по медиите, включително по Интернет или с всякакви други средства, която дава или е възможно да даде фалшиви или заблуждаващи сигнали по отношение на тръжните продукти, включително разпространяване на слухове и на фалшиви или заблуждаващи новини, когато лицето, извършило разпространението, е знаело или би трябвало да знае, че информацията е фалшива или заблуждаваща. По отношение на журналистите, когато те действат в своето професионално качество, такова разпространение на информация трябва да се оценява, като се имат предвид правилата, приложими за тяхната професия, освен ако тези лица извличат, пряко или косвено, облага или печалба от разпространяването на въпросната информация.
По-специално, следните примери произтичат от основното определение, дадено в буква б) от първа алинея:
-
поведение на дадено лице или на съвместно действащи лица, целящо да осигури господстващо положение върху търсенето на тръжен продукт, което води до пряко или непряко фиксиране на тръжните клирингови цени, или до създаване на неравностойни условия за търговия;
-
купуване или продаване на вторичния пазар на квоти или на свързани деривативи преди провеждането на търга, което води до фиксиране на тръжната клирингова цена на тръжните продукти на ненормално или изкуствено равнище, или до заблуждаване на участващите в търга оференти;
-
извличане на преимущество от случаен или редовен достъп до традиционни или електронни медии чрез разгласяване на мнение за тръжен продукт, след като предварително е направена оферта за този продукт и впоследствие е извлечена изгода от въздействието на огласените мнения върху предложените цени в други оферти за този продукт, без едновременно с това да е бил публично разкрит по подходящ и ефективен начин конфликтът на интереси.
Член 38
Забрана за търгуване с използване на вътрешна информация
1. Никое лице, посочено във втората алинея, което притежава вътрешна информация, няма право да използва тази информация, като подава, променя или оттегля дадена оферта, за своя или чужда сметка, пряко или косвено, по отношение на тръжен продукт, за който се отнася въпросната информация.
Първата алинея се прилага за всяко лице, което притежава вътрешна информация:
а)
поради качеството си на член на административните, управителните или надзорните органи на тръжната платформа, тръжния продавач или тръжния инспектор; или
б)
поради своето участие в капитала на тръжната платформа, тръжния продавач или тръжния инспектор; или
в)
поради достъпа до информация, произтичащ от упражняването на своята работата, професия или своите задължения; или
г)
поради престъпната му дейност.
2. Когато лицето, посочено в параграф 1, е юридическо лице, забраната, установена в същия параграф, се прилага също и за физическите лица, които участват във вземането на решения за подаване, промяна или оттегляне на офертата за сметка на съответното юридическо лице.
3. Настоящият член не се прилага за подаването, промяната или оттеглянето на оферта за тръжен продукт, направено в изпълнение на задължение с настъпил срок, когато това задължение произтича от споразумение, сключено преди съответното лице да е придобило вътрешната информация.
Член 39
Други забранени употреби на вътрешна информация
Никое лице, за което се отнася забраната, установена в член 38, няма право:
а)
да разкрива вътрешна информация на което и да е друго лице, освен ако това разкриване е направено в процеса на нормално изпълнение на работата му, професията му или на задълженията му;
б)
да препоръчва на друго лице или да го склонява, въз основа на вътрешната информация, да подава, променя или оттегля офертата за тръжни продукти, за които се отнася тази информация.
Член 40
Други лица, попадащи под забраната за търгуване с използване на вътрешна информация
Членове 38 и 39 се прилагат и за всяко друго лице, различно от лицата, посочени в същите членове, което притежава вътрешна информация, при положение че това лице знае, или би трябвало да знае, че това е вътрешна информация.
Член 41
Забрана за манипулиране на пазара
Никое лице няма право да участва в манипулиране на пазара.
Член 42
Специфични изисквания за ограничаване на риска от пазарна злоупотреба
1. Тръжната платформа, тръжният продавач и тръжният инспектор съставят списъци на своите служители, работещи за тях по трудов договор или въз основа на друго правоотношение, които имат достъп до вътрешна информация. Тръжната платформа редовно актуализира своя списък и го предава на компетентния национален орган на държавата-членка, в която е установена, винаги когато това бъде поискано от нея. Тръжният продавач и тръжният инспектор редовно актуализират своите списъци и ги предават на компетентния национален орган на държавата-членка, където тръжната платформа е установена, и на държавата-членка, на установяване на тръжния продавач или на тръжния инспектор, винаги когато съответният компетентен национален орган поиска това.
2. Лицата, имащи ръководни отговорности в тръжната платформа, тръжния продавач или тръжния инспектор и, когато това е приложимо, тясно свързаните с тях лица, трябва най-малкото да уведомяват посочения в параграф 1 компетентен национален орган за съществуването на подадени, променени или оттеглени оферти за тяхна собствена сметка, свързани с тръжните продукти, техни деривативи или други свързани с тях финансови инструменти.
3. Лицата, които осъществяват или разпространяват проучвания относно тръжните продукти, и лицата, които създават или разпространяват друга информация, препоръчваща или предлагаща инвестиционна стратегия, която информация е предназначена за разпространителни канали или за широката публика, проявяват разумна грижа за осигуряване на безпристрастност при представянето на тази информация и разкриват своите интереси или посочваат наличието на конфликт на интереси във връзка с тръжните продукти.
4. Тръжната платформа приема структурни разпоредби, целящи предотвратяване и разкриване на практики за манипулиране на пазара.
5. Всяко лице, посочено в член 59, параграф 1, което има разумни основания да подозира, че дадена трансакция може да представлява търгуване с използване на вътрешна информация или манипулиране на пазара, незабавно уведомява компетентния национален орган на държавата, в която това лице е установено.
Член 43
Надзор и правоприлагане
1. Компетентните национални органи, посочени в член 11 от Директива 2003/6/EО, поддържат ефективно наблюдение на пазара и вземат необходимите мерки за осигуряването на спазване на разпоредбите на членове 37-42 от настоящия регламент.
2. Компетентните национални органи, посочени в параграф 1 от настоящия член, имат правомощията, предвидени в националните мерки за транспониране на член 12 от Директива 2003/6/EО.
3. Държавите-членки осигуряват приложимост на националните мерки за транспониране на членове 14 и 15 от Директива 2003/6/EО по отношение на лицата, носещи отговорност за неспазване на членове 37-42 от настоящия регламент, във връзка с търговете, провеждани на тяхна територия и в чужбина.
4. За целите на прилагането на членове 37-42 от настоящия регламент и на параграфи 1, 2 и 3 от настоящия член, националните мерки за транспониране на член 16 от Директива 2003/6/EО се прилагат по отношение на сътрудничество между националните компетентни органи, посочени в параграф 1 от настоящия член.
ГЛАВА XI
ПЛАЩАНИЯ И ПРЕВОДИ НА ТРЪЖНИТЕ ПРИХОДИ
Член 44
Плащания от спечелилите търга оференти и преводи на тръжните приходи на държавите-членки
1. Всеки спечелил търг оферент или неговият правоприемник(правоприемници), включително действащите от тяхно име посредници, заплаща дължимата сума, която му е съобщената съгласно член 61, параграф 3, буква в), за спечелените квоти, за които е уведомен съгласно член 61, параграф 3, буква а), чрез превод или уреждане на превод на дължимата сума посредством системата за клиринг или системата за сетълмент, в посочената банкова сметка на тръжния продавач, в разполагаеми средства, преди или най-късно при доставката на квотите в посочената партида на оферента или в посочената партида на неговия правоприемник.
2. Тръжната платформа, включително свързаната с нея система(системи) за клиринг или система(системи) за сетълмент, прехвърлят плащанията, направени от оферентите или всички правоприемници във връзка с тръжната продажба на квоти по глави II и III от Директива 2003/87/ЕО на тръжните продавачи, продали въпросните квоти.
3. Плащанията към тръжните продавачи се правят в евро или в паричната единица на избралата ги държава-членка, когато тази държава-членка не участва в еврозоната, съгласно предпочитанието на съответната държава-членка, независимо в каква парична единица са направени плащанията от оферентите, при условие че съответната система за клиринг или система за сетълмент може да борави с въпросната национална парична единица.
Като обменен курс се използва курсът, публикуван от призната финансова информационна служба, посочена в договора за избор на съответната тръжна платформа, веднага след закриването на периода за офериране.
Член 45
Последици при просрочено плащане или неплащане
1. На спечелил търга оферент или на неговите правоприемници се доставят квотите, за които спечелилият търга оферент е уведомен съгласно член 61, параграф 3, буква а), ако цялата дължима сума, за която той е уведомен съгласно член 61, параграф 3, буква в), бъде платена на тръжния продавач съгласно член 44, параграф 1.
2. Ако спечелилият търга оферент или неговите правоприемници не изпълнятцялостно задълженията си по параграф 1 от настоящия член до датата на плащане, за която спечелилият търга оферент е уведомен съгласно член 61, параграф 3, буква г), те са в неизпълнение на платежните си задължения.
3. Ако даден оферент е в неизпълнение на платежните си задължения, може да му бъде начислено самостоятелно или кумулативно следното:
а)
лихва за всеки ден, като се започва от датата, на която плащането е станало дължимо съгласно член 61, параграф 3, буква г) и се приключи с датата, на която е извършено плащането, с лихвен процент, посочен в договора за избор на съответната тръжна платформа, като лихвата се изчислява на дневна основа;
б)
неустойка, която е в полза на тръжния продавач, като се извадят разходите, приспаднати от системата за клиринг или системата за сетълмент.
4. Без да се засягат параграфи 1, 2 и 3, когато спечелил търга оферент е в неизпълнение на платежните си задължения, се предприема някое от следните действия:
а)
централният контрагент се намесва, като поема доставката на квотите и извършва плащане на дължимата сума на тръжния продавач;
б)
сетълмент агентът използва взетото от оферента обезпечение, за да извърши плащане на дължимата сума на тръжния продавач.
5. В случай на неизпълнение на сетълмента, квотите се продават на следващите два търга, насрочени на съответната тръжна платформа.
ГЛАВА XII
ДОСТАВКА НА ПРОДАВАНИТЕ НА ТЪРГ КВОТИ
Член 46
Прехвърляне на продаваните на търг квоти
1. Квотите, продавани на търг съгласно член 4, параграф 2 от настоящия регламент, се прехвърлят преди датата за тяхната доставка от регистъра на Съюза в посочена партида, за да бъдат на доверително съхранение в действащата като попечител система за клиринг или система за сетълмент, до доставката им на спечелилите търга оференти или на техните правоприемници, в съответствие с тръжния резултат, както е предвидено в приложимия регламент на Комисията, приет съгласно член 19, параграф 3 от Директива 2003/87/ЕО.
2. Квотите, продавани на търг съгласно член 4, параграф 3 от настоящия регламент, се прехвърлят преди откриването на период за офериране от регистъра на Съюза в посочена партида, за да бъдат на доверително съхранение в действащата като попечител система за клиринг или система за сетълмент, до доставката им на спечелилите търга оференти или на техните правоприемници, в съответствие с тръжния резултат, както е предвидено в приложимия регламент на Комисията, приет съгласно член 19, параграф 3 от Директива 2003/87/ЕО.
Член 47
Доставка на продадените на търг квоти
1. Системата за клиринг или системата за сетълмент заделя всяка квота, продадена на търг от държава-членка, за спечелилия търга оферент, докато цялото количество заделени квоти се изравни с количеството квоти, за които оферентът е уведомен съгласно член 61, параграф 3, буква а).
За даден оферент могат да бъдат заделени квоти от повече от една държава-членка, продаваща квоти в рамките на един и същ търг, ако това е необходимо за достигане на количеството квоти, за които оферентът е уведомен съгласно член 61, параграф 3, буква а).
2. След плащането на дължимата сума съгласно член 44, параграф 1, на всеки спечелил търга оферент или на неговите правоприемници се доставят заделените за този оферент квоти, веднага щом това стане възможно и във всички случаи не по-късно от срока за доставката, чрез прехвърляне, изцяло или частично, на квотите, за които оферентът е уведомен съгласно член 61, параграф 3, буква а), от посочена партида за доверително съхранение в действащата като попечител система за клиринг или система за сетълмент, към една или повече посочени партиди на спечелилия търга оферент или на неговите правоприемници, или към посочена партида за доверително съхранение в дадена система за клиринг или система за сетълмент, действаща като попечител на спечелил търга оферент или на неговите правоприемници.
Член 48
Закъснение при доставката на продадени на търг квоти
1. Когато системата за клиринг или системата за сетълмент не достави цялото количество или част от продадените на търг квоти поради обстоятелства извън нейния контрол, системата за клиринг или системата за сетълмент доставя квотите при първа възможност и спечелилите търга оференти или техните правоприемници приемат доставката на тази по-късна дата.
2. При неизпълнение на доставка на продадени на търг квоти поради обстоятелства, които са извън контрола на съответната система за клиринг или система за сетълмент, предвиденото в параграф 1 удовлетворение е единственото удовлетворение, на което има право спечелилият търга оферент или неговите правоприемници.
ГЛАВА XIII
УПРАВЛЕНИЕ НА ОБЕЗПЕЧЕНИЯТА
Член 49
Обезпечение, давано от оферента
1. Преди откриването на периода за офериране при тръжната продажба на двудневен спот или петдневни фючърси се изисква обезпечение от оферентите или от всички действащи от тяхно име посредници.
2. Ако бъде поискано така, всяко неизползвано обезпечение, предоставено от неспечелил търга оферент, заедно с натрупаната лихва при парично обезпечение, се връща, веднага щом това е практически възможно след затварянето на периода за офериране.
3. Ако бъде поискано така, всяко обезпечение, което е предоставено от спечелил търга оферент, но не е използвано за сетълмент, заедно с натрупаната лихва при парично обезпечение, се връща, веднага щом това е практически възможно след затварянето на периода за офериране.
Член 50
Обезпечение, давано от тръжния продавач
1. Преди да бъде открит периодът за офериране при тръжната продажба на двудневен спот или петдневни фючърси, единственото обезпечение, което се изисква от тръжния продавач, е да даде квоти за доверително съхранение до тяхната доставка в действащата като попечител система за клиринг или система за сетълмент.
2. Когато бъдат въведени правните мерки и техническите средства, необходими за доставката на квоти, всяко обезпечение, предоставяно от държавите-членки във връзка с тръжната продажба на фючърсите или форуърдите, може, по избор на продаващата държава-членка и със съгласието на тръжната платформа, да бъде освободено и заменено с квоти, които да бъдат доверително съхранявани до тяхната доставка в действащата като попечител система за клиринг или система за сетълмент.
3. Когато някои предоставени като обезпечение квоти съгласно параграф 1 или параграф 2 не бъдат използвани, системата за клиринг или системата за сетълмент може да ги задържи, по избор на продаващата държава-членка, в посочена партида за доверително съхранение на квоти в действащата като попечител система за клиринг или система за сетълмент, до тяхната доставка.
ГЛАВА XIV
ТАКСИ И РАЗХОДИ
Член 51
Структура и размер на таксите
1. Структурата и размерът на таксите, както и всички свързани с тях условия, прилагани от всяка тръжна платформа и системата(системите) за клиринг и системата(системите) за сетълмент, са не по-малко благоприятни от сравнимите стандартни такси и условия, прилагани на вторичния пазар.
2. Всяка тръжна платформа и системата(системите) за клиринг и системата(системите) за сетълмент могат да прилагат само таксите, приспаданията или условията, които са изрично формулирани в договорите за техняи избор.
3. Всички такси и условия, прилагани съгласно параграфи 1 и 2, са ясно определени, лесно разбираеми и публично достъпни. Те са описани поотделно, като се посочва всеки вид такса за всеки вид услуга.
Член 52
Разходи при тръжния процес
1. Без да се засяга параграф 2, разходите за услугите, предвидени в член 27, параграф 1, член 28, параграф 1 и член 31, се покриват чрез заплащани от оферентите такси, с изключение на:
а)
разходите на централен контрагент, приел държавна гаранция вместо непарично обезпечение, когато тръжната продажба на квоти под формата на форуърди се поема от продаващата държава-членка, предоставяща държавна гаранция;
б)
всякакви разходи във връзка с договореностите между тръжния продавач и тръжната платформа, посочени в член 22, параграфи 2 и 3 - даващи възможност на тръжния продавач да продава квоти от името на избралата го държава-членка, но невключващи разходите на системата за клиринг или системата за сетълмент, свързана със съответната тръжна платформа - се поемат от продаващата държава-членка.
Разходите, посочени в букви а) и б) на настоящата алинея, се приспадат от тръжните приходи, платими на тръжните продавачи съгласно член 44, параграфи 2 и 3.
2. Когато дадена държава-членка не подпише споразумението за съвместна процедура за възлагане, посочено в член 26, параграф 6, първа алинея, в рамките на срока, предвиден в член 30, параграф 4, но впоследствие се присъедини към съвместното действие, от нея може да бъде поискано да поеме своя дял от разходите за услугите, предвидени в член 27, параграф 1 и член 28, параграф 1, от датата, на която тази държава-членка започне да продава чрез тръжната платформа, избрана съгласно член 26, параграф 1 или параграф 2, до приключването или изтичането на срока, за който тя е избрала тази тръжна платформа.
Размерът, до който може да бъде поискано от такава държава-членка да поеме своя дял от разходите за услугите, предвидени в член 27, параграф 1 и член 28, параграф 1, се уточнява в споразумението за съвместна процедура за възлагане и договора със съответната тръжна платформа.
От дадена държава-членка не се изисква да поеме съгласно настоящия параграф своя дял от разходите, когато тя се присъедини към съвместното действие след изтичането на периода за избор, посочен в член 30, параграф 5, втора алинея, или когато тя се присъедини към съвместното действие при липсата на вписване, съгласно член 30, параграф 7, на тръжна платформа, за която е била направена нотификация съгласно член 30, параграф 6.
От разходите, поети от оферентите по параграф 1, се приспада сумата на разходите, поети от държава-членка съгласно настоящия параграф.
3. Частта от разходите на тръжния инспектор, която варира в зависимост от броя на търговете, определена по-подробно в договора за избор на тръжния инспектор, се разпределя по равно спрямо броя на търговете. Всички други разходи на тръжния инспектор, определени по-подробно в договора за избор на тръжния инспектор, с изключение на разходите за всеки един доклад, изготвен съгласно член 25, параграф 4, се разпределят по равно спрямо броя на тръжните платформи, освен ако в договора за избор на тръжния инспектор не е посочено нещо друго.
Делът от разходите на тръжния инспектор, съответстващ на дадена тръжна платформа, избрана съгласно член 30, параграф 1 или параграф 2, включително разходите за всеки един доклад, изготвен съгласно член 25, параграф 4, се поема от избралата я държава-членка.
Делът от разходите на тръжния инспектор, съответстващ на дадена тръжна платформа, избрана съгласно член 26, параграф 1 или параграф 2, се разпределя между държавите-членки, участващи в съвместното действие, в съответствие с техните дялове в общото количество квоти, продавани в съответната тръжна платформа.
Поеманите от всяка държава-членка разходи на тръжния инспектор се приспадат от тръжните приходи, платими от тръжните продавачи на избралите ги държави-членки, съгласно член 23, буква в).
ГЛАВА XV
ТРЪЖЕН НАДЗОР, КОРИГИРАЩИ МЕРКИ И САНКЦИИ
Член 53
Сътрудничество с тръжния инспектор
1. Тръжните продавачи, тръжните платформи и упражняващите надзор върху тях компетентни национални органи при поискване предоставят на тръжния инспектор всякаква информация относно търговете, с която разполагат, която в рамките на разумното е необходима за целите на изпълнението на функциите на тръжния инспектор.
2. Тръжният инспектор има право да наблюдава провеждането на търговете.
3. Тръжните продавачи, тръжните платформи и упражняващите надзор над тях компетентни национални органи съдействат на тръжния инспектор при изпълнение на функциите му, като всеки в своята област активно сътрудничи с тръжния инспектор.
4. Компетентните национални органи, упражняващи надзор върху кредитните институции и инвестиционните дружества, както и компетентните национални органи, упражняващи надзор върху лицата, оторизирани да подават оферти от името на други лица съгласно член 18, параграф 2, съдействат на тръжния инспектор при изпълнение на функциите му, като активно си сътрудничат с тръжния инспектор в рамките на своята компетентност.
5. Задълженията, възложени на компетентните национални органи в параграфи 1, 3 и 4, вземат под внимание съображенията за професионална тайна, на които те се подчиняват съгласно правото на Съюза.
Член 54
Мониторинг на взаимоотношенията с оферентите
1. Всяка една тръжна платформа, продаваща двудневен спот или петдневни фючърси, упражнява надзор върху взаимоотношенията с оферентите, допуснати да оферират в нейните търгове през целия период на своето съществуване, като извършва следното:
а)
проучва внимателно офертите, направени по време на тези отношения, с цел да провери дали поведението на оферентите отговаря на наличната в тръжната платформа информация за клиента, неговия стопански и рисков профил, включително, когато това е необходимо, източника на финансовите средства;
б)
поддържа ефективни договорености и процедури за редовен мониторинг на спазването на нейните правила за пазарно поведение от страна на лицата, допуснати да оферират съгласно член 19, параграфи 1, 2 и 3.
в)
провежда мониторинг на трансакциите, извършени от лицата, допуснати да оферират съгласно член 19, параграфи 1, 2 и 3 и член 20, параграф 6, като използва своите системи с оглед откриване на нарушения на правилата, посочени в буква б) от настоящия параграф, както и откриване на нечестни или нередовни тръжни условия, или на поведение, което би могло да включва пазарна злоупотреба.
При проучването на офертите в съответствие с буква а) от настоящата алинея, съответната тръжна платформа отделя особено внимание на всякаква дейност, за която, поради нейния характер, има сериозни основания да смята, че е свързана с изпиране на пари, финансиране на тероризъм или престъпна дейност.
2. Всяка една тръжна платформа, продаваща двудневен спот или петдневни фючърси осигурява поддържане в актуално състояние на документите, данните или информацията, която тя притежава за даден оферент. За тази цел съответната тръжна платформа може:
а)
да изисква от оферента всякаква информация съгласно член 19, параграфи 2 и 3, и член 20, параграфи 5, 6 и 7, за целите на мониторинга на взаимоотношенията с този оферент след неговото допускане да оферира в търговете, в рамките на целия период на съществуване на това взаимоотношение и за период от пет годни след неговото приключване;
б)
да изисква от всяко допуснато да оферира лице периодично да подава отново заявка за допускане до офериране;
в)
да изисква от всяко допуснато да оферира лице незабавно да информира съответната тръжна платформа за всякакви промени в информацията, подадена ѝ съгласно член 19, параграфи 2 и 3 и член 20, параграфи 5, 6 и 7.
3. Всяка една тръжна платформа, продаваща двудневен спот или петдневни фючърси, поддържа архивна документация за:
а)
подадената от даден оферент заявка за допускане до офериране, съгласно член 19, параграфи 2 и 3, включително всякакви изменения към нея;
б)
проведените проверки във връзка с:
i)
обработката на подадената заявка за допускане до офериране, съгласно членове 19, 20 и 21;
ii)
проучването и мониторинга на взаимоотношението, съгласно букви а) и в) от параграф 1, след допускането на оферента до подаването на оферти;
в)
цялата информация относно дадена оферта, подадена от даден оферент в съответен търг, включително относно всякакво оттегляне или промяна на такава оферта, съгласно член 6, параграф 3, втора алинея и член 6, параграф 4;
г)
цялата информация относно провеждането на всеки търг, в който оферент е подал оферта.
4. Всяка тръжна платформа, продаваща двудневен спот или петдневни фючърси, поддържа посочената в параграф 3 архивна документация през целия период, за който оферентът е допуснат да оферира в нейните търгове и най-малко пет години след приключването на взаимоотношението с този оферент.
Член 55
Уведомяване за изпиране на пари, финансиране на тероризъм или престъпна дейност
1. Компетентните национални органи, посочени в член 37, параграф 1 от Директива 2005/60/ЕО, упражняват мониторинг и вземат необходимите мерки за осигуряване на спазването от дадена тръжна платформа, продаваща двудневен спот или петдневни фючърси, на изискванията за комплексна проверка на клиентите в член 19 и член 20, параграф 6 от настоящия регламент, изискванията за мониторинг и поддържане на архивна документация в член 54 от настоящия регламент и изискванията за уведомяване в параграфи 2 и 3 от настоящия член.
Компетентните национални органи, посочени в първата алинея, имат правомощията, предвидени в националните мерки за транспониране на член 37, параграфи 2 и 3 от Директива 2005/60/ЕО.
Всяка една тръжна платформа, продаваща двудневен спот или петдневни фючърси, може да бъде държана отговорна за нарушения на член 19, член 20, параграфи 6 и 7, член 21, параграфи 1 и 2 и член 54 от настоящия регламент, както и на параграфи 2 и 3 от настоящия член. Във връзка с това се прилагат националните мерки за транспониране на член 39 от Директива 2005/60/ЕО.
2. Всяка една тръжна платформа, продаваща двудневен спот или петдневни фючърси, нейните ръководители и служители, сътрудничат изцяло със Звеното за финансово разузнаване (ЗФР), посочено в член 21 от Директива 2005/60/ЕО, като незабавно:
а)
информират ЗФР по своя собствена инициатива, ако узнаят, заподозрат, или имат основателни причини да подозират, че се провеждат, били са провеждани, или е направен опит за провеждане във връзка с търговете на изпиране на пари, финансиране на тероризъм или престъпна дейност;
б)
предоставят на ЗФР, по негово искане, цялата необходима информация в съответствие с процедурите, установени в приложимото законодателство.
3. Информацията, посочена в параграф 2, се изпраща на ЗФР на държавата-членка, на чиято територия е разположена съответната тръжна платформа.
В националните мерки за транспониране на политиките и процедурите за управление на спазването на законността и комуникациите съгласно член 34, параграф 1 от Директива 2005/60/ЕО е посочено лицето или лицата, отговарящи за изпращането на информацията съгласно настоящия член.
4. Държавите-членки, на чиято територия има разположена тръжна платформа, продаваща двудневен спот или петдневни фючърси, осигуряват, че националните мерки за транспониране на членове 26-29, член 32, член 34, параграф 1 и член 35 от Директива 2005/60/ЕО, се прилагат за съответната тръжна платформа.
Член 56
Уведомяване за пазарна злоупотреба
1. Всяка тръжна платформа, продаваща двудневен спот или петдневни фючърси, уведомява компетентните национални органи, определени съгласно член 43, параграф 2 от Директива 2004/39/ЕО, отговарящи за надзора на съответната тръжна платформа или за разследване и наказателно преследване на пазарна злоупотреба, произтекла във или чрез системите на съответната тръжна платформа, за подозрение за пазарна злоупотреба, извършено от което и да е лице, допуснато да оферира в търговете, или от което и да е лице, от чието име действа лице, допуснато да оферира в търговете.
Във връзка с това се прилагат националните мерки за транспониране на член 25, параграф 2 от Директива 2005/60/ЕО.
2. Съответната тръжна платформа уведомява тръжния инспектор и Комисията за факта, че е направила уведомление по параграф 1, като посочва какво коригиращо действие е предприела или предлага да предприеме в противодействие на посоченото в параграф 1 нарушение.
Член 57
Максимален размер на офертите и други коригиращи мерки
1. Всяка тръжна платформа, след като се консултира с Комисията и получи нейното становище, може да наложи ограничение за максимален размер на отделна оферта или всякакви други коригиращи мерки, необходими за ограничаване на действителен или потенциален риск за пазарна злоупотреба, изпиране на пари, финансиране на тероризъм или на друга престъпна дейност, както и антиконкурентно поведение, при условие че въвеждането на ограничението за максимален размер на отделна оферта или на всяка друга коригираща мярка действително би ограничило въпросния риск. Комисията може да се консултира със съответните държави-членки и тръжния инспектор, и да получи тяхното становище относно предложението, направено от съответната тръжна платформа. Съответната тръжна платформа се съобразява в най-голяма степен със становището на Комисията.
2. Максималният размер на отделна оферта се изразява или като процент от общия брой на продаваните квоти във всеки един търг, или като процент от общия брой на продаваните квоти във всяка една година, в зависимост от това кое е по-уместно за ограничаване на риска за пазарна злоупотреба, идентифициран в член 56, параграф 1.
3. За целите на настоящия член, максималният размер на отделна оферта означава максималния брой квоти, за които може да се оферира, както пряко, така и непряко, от всяка група лица, изброени в член 18, параграф 1 или параграф 2, които принадлежат към една от следните категории:
а)
една и съща група предприятия, включително предприятия майки, техни дъщерни предприятия и свързани предприятия;
б)
едно и също стопанско групиране;
в)
самостоятелна стопанска единица, имаща правомощие за независими решения, която се контролира пряко или косвено от публични органи или държавни организации.
Член 58
Правила за пазарно поведение или други договорни разпоредби
Членове 53-57 не засягат всякакви други действия, които дадена тръжна платформа, продаваща двудневен спот или петдневни фючърси, има право да предприеме съгласно своите правила за пазарно поведение или всякакви други действащи договорни разпоредби, както пряко, така и непряко, по отношение на оферентите, допуснати да оферират в нейните търгове, при условие че тези действия не противоречат или не накърняват разпоредбите на членове 53-57.
Член 59
Правила за поведение, отнасящи се за лица, оторизирани да подават оферти от името на други лица съгласно член 18, параграф 1, букви б) и в) и член 18, параграф 2
1. Настоящият член се прилага за:
а)
лица, оторизирани да подават оферти съгласно член 18, параграф 2;
б)
инвестиционни дружества и кредитни институции, посочени в член 18, параграф 1, букви б) и в), оторизирани да подават оферти съгласно член 18, параграф 3.
2. Лицата, посочени в параграф 1, прилагат следните правила за поведение в техните взаимоотношения с клиентите си:
а)
приемат инструкции от своите клиенти при съпоставими условия;
б)
могат да отказват да оферират от името на даден клиент, ако имат основателни причини да подозират изпиране на пари, финансиране на тероризъм, престъпна дейност или пазарна злоупотреба, при спазване на националното законодателство, транспониращо членове 24 и 28 от Директива 2005/60/ЕО;
в)
могат да отказват да оферират от името на даден клиент, ако имат основателни причини да подозират, че този клиент не е в състояние да плати за квотите, за които иска да бъде подадена оферта;
г)
сключват писмени договори със своите клиенти. В тези договори не се налагат каквито и да са несправедливи условия или ограничения на съответния клиент. В договорите са предвидени всички условия във връзка с предлаганите услуги, включително по-специално плащането и доставката на квоти;
д)
могат да поискат от своите клиенти да направят депозит под формата на авансово плащане за квотите;
е)
нямат право да ограничават необосновано броя на офертите, подавани от даден клиент;
ж)
нямат право да забраняват на своите клиенти или да ги ограничават да използват услугите на други организации, отговарящи на условията за офериране в търговете от името на такива клиенти, съгласно член 18, параграф 1, букви б) - д) и член 18, параграф 2;
з)
отдават необходимото значение на интересите на своите клиенти, които им поръчват да подават от тяхно име оферти в търговете;
и)
третират своите клиенти справедливо и без дискриминация;
й)
поддържат адекватни вътрешни системи и процедури за обработка на исканията на клиентите да действат като тръжни агенти и да са в състояние ефективно да вземат участие в определен търг, по-специално във връзка с оферирането от името на своите клиенти, получаването от тях на плащане и обезпечение и прехвърлянето на квотите на своите клиенти, от чието име действат;
к)
предотвратяват разкриването на поверителна информация от тази част от тяхната организация, която отговаря за получаването, подготовката и подаването на оферти от името на техните клиенти към тази част от тяхната организация, която отговаря за подготовката и подаването на оферти за тяхна собствена сметка, или към тази част от тяхната организация, която отговаря за търгуване на вторичния пазар за тяхна собствена сметка;
л)
поддържат записи с информация, получена или създадена при изпълнение на ролята им на посредници, които оферират в търговете от името на техни клиенти, в продължение на пет години от датата на получаване или създаване на съответната информация.
Размерът на депозита, посочен в буква д), се изчислява на справедлива и разумна основа.
Методът за изчисляване на депозита, посочен в буква д), се определя в договорите, сключени съгласно буква г).
Всяка част от депозита, посочен в буква д), която не е използвана за заплащане на квоти, се връща на платеца в рамките на разумно кратък период след търга, както е посочено в договорите, сключени съгласно буква г).
3. Лицата, посочени в параграф 1, прилагат следните правила за поведение при офериране за своя собствена сметка или от името на свои клиенти:
а)
предоставят всякаква информация, поискана от всяка тръжна платформа, на която са допуснати да оферират, или от тръжния инспектор, във връзка с изпълнение на съответните им функции съгласно настоящия регламент;
б)
проявяват в действията си добросъвестност, разумно постижими умения, грижа и усърдие.
4. Компетентните национални органи, определени от държавите-членки, в които са установени лицата, посочени в параграф 1, са отговорни за оторизирането на тези лица да извършват дейностите, посочени в същия параграф, както и за мониторинга и за осигуряване на спазването на правилата за поведение, предвидени в параграфи 2 и 3, включително разглеждането на всякакви жалби, подадени по повод неспазване на тези правила за поведение.
5. Компетентните национални органи, посочени в параграф 4, оторизират само посочените в параграф 1 лица, когато лицата отговарят на следните условия:
а)
имат достатъчно добра репутация и достатъчен опит с оглед да осигурят правилното спазване на правилата за поведение, предвидени в параграфи 2 и 3;
б)
въвели са в действие необходимите процеси и проверки за предотвратяване на конфликти на интереси и обслужват по най-добър начин интересите на своите клиенти;
в)
спазват изискванията на националното законодателство, транспониращо Директива 2005/60/ЕО;
г)
в съответствие са с всякакви други считани за необходими мерки по отношение на характера на предлаганите услуги за тръжно офериране и равнището на сложност на въпросните клиенти по отношение на техния инвеститорски и търговски профил, както и всякаква рискова оценка за вероятността от изпиране на пари, финансиране на тероризъм или престъпна дейност.
6. Компетентните национални органи на държавата-членка, в която посочените в параграф 1 лица са оторизирани, упражняват мониторинг и налагат спазването на условията, изброени в параграф 5. Държавите-членки осигурят спазването на следното:
а)
техните компетентни национални органи имат на свое разположение необходимите правомощия за разследване и за налагане на ефективни, пропорционални и възпиращи санкции;
б)
създаден е механизъм за разглеждане на жалби и за отнемане на оторизации, когато оторизираните лица нарушат задълженията по тази оторизация;
в)
техните компетентни национални органи могат да оттеглят оторизацията, предоставена съгласно параграф 5, когато лице, посочено в параграф 1, е нарушавало сериозно и системно разпоредбите на параграфи 2 и 3.
7. Клиентите на оференти, посочени в параграф 1, могат да отправят своите жалби, които биха могли да имат във връзка със спазването на правилата за поведение, предвидени в параграф 2, до компетентните органи, посочени в параграф 3, в съответствие с процедурните правила, установени за третирането на такива жалби, действащи в държавата-членка, където се упражнява надзор върху лицата, посочени в параграф 1.
8. На лицата, посочени в параграф 1, които са допуснати да оферират в тръжна платформа, съгласно членове 18, 19 и 20, се разрешава, без допълнителни правни или административни изисквания от страна на държавите-членки, да предоставят услуги по тръжно офериране на клиенти, посочени в член 19, параграф 3, буква а).
ГЛАВА ХVI
ПРОЗРАЧНОСТ И ПОВЕРИТЕЛНОСТ
Член 60
Публикуване
1. Всички законодателни актове, указания, инструкции, формуляри, документи, обяви, включително тръжният календар, и всякаква друга неповерителна информация, имаща отношение към търговете на дадена тръжна платформа, всички решения, включително всички решения по член 57 за налагане на ограничение за максимален размер на офертите и за всякакви други коригиращи мерки, необходими за ограничаване на действителен или потенциален риск от изпиране на пари, финансиране на тероризъм, престъпна дейност или пазарна злоупотреба на тръжна платформа, се публикуват на специално предназначен за тази цел и актуален тръжен уебсайт, поддържан от съответната тръжна платформа.
Информацията, която вече не е актуална, се архивира. До съответните архиви се осигурява достъп чрез същия тръжен уебсайт.
2. Неповерителните версии на докладите на тръжния инспектор, предназначени за държавите-членки и Комисията съгласно член 25, параграфи 1 и 2, се публикуват на уебсайта на Комисията.
Докладите, които вече не са актуални, се архивират. До съответните архиви се осигурява достъп чрез уебсайта на Комисията.
3. На уебсайта, поддържан от съответната тръжна платформа, се публикува списък с имената, адресите, телефонните и факсовите номера, адресите по електронната поща и уебсайтовете на всички лица, допуснати да оферират от името на други лица в търговете, провеждани от която и да е тръжна платформа, продаваща двудневен спот или петдневни фючърси.
Член 61
Обявяване и съобщаване на тръжните резултати
1. Тръжната платформа обявява резултатите от всеки проведен от нея търг, веднага щом това е разумно възможно и не по-късно от 15 минути след закриването на периода за офериране.
2. Обявлението, посочено в параграф 1, съдържа най-малко следното:
а)
количеството на продадените квоти;
б)
тръжната клирингова цена в евро;
в)
общото количество подадени оферти;
г)
общия брой на оферентите и броя на спечелилите търга оференти;
д)
в случай на отмяна на търг - към кои търгове ще бъде прехвърлено количеството квоти;
е)
общите приходи от съответния търг;
ж)
разпределението на приходите между държавите-членки, в случай че тръжните платформи са избрани съгласно член 26, параграф 1 или параграф 2.
3. Едновременно с уведомлението по параграф 1, тръжната платформа съобщава на спечелилия търга оферент, който е участвал в търга чрез нейните системи:
а)
общото количество на квотите, които ще се заделят за този оферент;
б)
коя от неговите еднакви тръжни оферти, е избрана чрез случаен процес, ако има такива оферти;
в)
дължимото плащане, или в евро, или в избрана от оферента парична единица на държава-членка, която не е член на еврозоната, при условие че системата за клиринг или системата за сетълмент може да борави с въпросната национална парична единица;
г)
датата, до която трябва да бъде извършено дължимото плащане, чрез превод на разполагаеми средства в посочената банкова сметка на тръжния продавач.
4. В случаите при които избраната от оферента парична единица не е евро, тръжната платформа уведомява съответния спечелил търга оферент, който оферира в търгове, провеждани от нея, за обменния курс, който тя е използвала за изчисляване на дължимата сума в паричната единица, избрана от спечелилия търга оферент.
Този обменен курс е курсът, публикуван в призната финансова информационна служба, посочена в договора за избор на съответната тръжна платформа, като публикуването е извършено веднага след закриването на периода за офериране.
5. Всяка тръжна платформа съобщава на съответната система за клиринг и система за сетълмент, свързана с нея, информацията, съобщена на всеки спечелил търга оферент, съгласно параграф 3.
Член 62
Защита на поверителната информация
1. Следното представлява поверителна информация:
а)
съдържанието на дадена тръжна оферта;
б)
съдържанието на всякакви инструкции за офериране, дори и в случаите когато не е подадена оферта;
в)
информация, която разкрива или по която може да се съди за идентичността на въпросния оферент и за който и да е от следните два вида данни:
i)
броя на квотите, който оферентът желае да придобие в даден търг;
ii)
цената, която оферентът предлага да плати за тези квоти;
г)
информация за - или произтичаща от - една или повече оферти или инструкции за офериране, които заедно или поотделно биха могли:
i)
да дадат указания за търсенето на квоти преди даден търг;
ii)
да дадат указания по отношение на тръжна клирингова цена преди даден търг;
д)
информация, предоставена от лица в рамките на установяването или поддържането на взаимоотношения с оферентите или в рамките на мониторинга на тези взаимоотношения съгласно членове 19, 20 и 21, и член 54;
е)
докладите и становищата на тръжния инспектор, изготвени съгласно член 25, параграфи 1-6, с изключение на тези части от тях, които се съдържат в неповерителни версии на докладите на тръжния инспектор, публикувани от Комисията съгласно член 60, параграф 2;
ж)
стопански тайни, предоставени от лица, участващи в състезателна процедура за възлагане за избор на тръжна платформа или на тръжен инспектор;
з)
информация относно алгоритъма, използван за случаен подбор при наличието на еднакви тръжни оферти, посочен в член 7, параграф 2;
и)
информация относно методиката за определяне коя тръжна клирингова цена може да се счита за значително по-ниска от преобладаващата цена на вторичния пазар преди и по време на търг, посочена в член 7, параграф 6.
2. Поверителната информация не се разкрива от което и да е лице, придобило тази информация както пряко, така и непряко, освен в съответствие с параграф 3.
3. Параграф 2 не препятства разкриването на поверителна информация, която:
а)
вече е била законно направена публично достъпна;
б)
е направена публично достъпна с писменото съгласие на оферент, на лице, допуснато да оферира, или на лице, кандидатстващо да бъде допуснато да оферира;
в)
се изисква да бъде разкрита или да бъде публично достъпна по силата на задължение по правото на Съюза;
г)
е направена публично достъпна по силата на съдебно нареждане;
д)
е направена публично достъпна за целите на всякакво наказателно, административно или съдебно разследване или производство, провеждано в Съюза;
е)
е разкрита от тръжна платформа на тръжен инспектор, за да се даде възможност или съдействие на тръжния инспектор да изпълнява своите функции или своите задължения във връзка с търговете;
ж)
е обобщена или редактирана преди нейното разкриване, така че не е вероятно да бъде различимо следното:
i)
отделни оферти или инструкции за оферти;
ii)
отделни търгове;
iii)
отделни оференти, бъдещи оференти или лица, кандидатстващи за допускане до офериране;
iv)
отделни заявки за допускане до офериране;
v)
индивидуални взаимоотношения с оферентите;
з)
е посочена в параграф 1, буква е), при условие че се разкрива по недискриминационен и системен начин от компетентните национални органи на държавите-членки за информация, обхваната от член 25, параграф 2, буква в), и от Комисията за друга информация, обхваната от член 25, параграф 2;
и)
е посочена в параграф 1, буква ж), при условие че се разкрива на лица, работещи за държавите-членки или за Комисията, които са ангажирани в състезателната процедура за възлагане, посочена в параграф 1, буква ж), които лица са обвързани със задължение за спазване на професионална тайна съгласно условията на техните трудови правоотношения;
й)
е публично разгласена след изтичането на период от 30 месеца, започващ на някоя от посочените по-долу дати, при спазване на всички съществуващи задължения по правото на Съюза за спазване на професионална тайна:
i)
датата на откриване на периода за офериране на търга, на който за първи път се разкрива поверителната информация - в случаите на поверителна информация, посочена в параграф 1, букви а) - г);
ii)
датата на приключване на взаимоотношението с даден оферент - в случаите на поверителна информация, посочена в параграф 1, буква д);
iii)
датата на доклада или становището на тръжния инспектор - в случаите на поверителна информация, посочена в параграф 1, буква е);
iv)
датата на подаване на информацията в състезателната процедура за възлагане - в случаите на поверителна информация, посочена в параграф 1, буква ж).
4. Необходимите мерки за осигуряването на недопускане на неправомерно разкриване на поверителна информация, както и последиците в случай на такова неправомерно разкриване от която и да е тръжна платформа или от тръжния инспектор, включително от всички лица, наети да работят за тях, се определят в договорите за избор на тръжните платформи и на тръжния инспектор.
5. Поверителната информация, придобита от която и да е тръжна платформа, или от тръжния инспектор, включително от които и да са лица, наети да работят за тях, се използва само за целите на изпълнението на техните задължения или при упражняването на техните функции във връзка с търговете.
6. Параграфи 1-5 не препятстват обмена на поверителна информация между която и да е тръжна платформа и тръжния инспектор, както и между един от тях и:
а)
компетентните национални органи, упражняващи надзор върху дадена тръжна платформа;
б)
компетентните национални органи, отговарящи за разследването и наказателното преследване на изпиране на пари, финансиране на тероризъм, престъпна дейност или пазарна злоупотреба;
в)
Комисията.
Обменяната съгласно настоящия параграф поверителна информация не се разкрива на други лица, освен на посочените в букви а), б) и в), доколкото това противоречи на параграф 2.
7. Всяко лице, което работи или е работило за която и да е тръжна платформа или за тръжния инспектор, и което е ангажирано с търговете, е обвързано със задължение за спазване на професионална тайна и осигурява защита на поверителната информация в съответствие с настоящия член.
Член 63
Eзиков режим
1. Писмената информация, която се предоставя от която и да е тръжна платформа съгласно член 60, параграфи 1 и 3, или от тръжния инспектор съгласно член 60, параграф 2 или съгласно договора за тяхното избиране, и която не се публикува в Официален вестник на Европейския съюз, е написана на език, обичайно използван в международната финансова сфера.
2. Всяка държава-членка може да осигурява на свои собствени разноски превод на официалния език (официалните езици) на тази държава-членка на цялата информация по параграф 1, предоставена от която и да е тръжна платформа.
Когато държава-членка осигурява за собствена сметка превод на цялата информация по параграф 1, предоставена от тръжната платформа, избрана съгласно член 26, параграф 1, всяка държава-членка, която е избрала тръжна платформа съгласно член 30, параграф 1, осигурява също за своя сметка превод на същия(същите) език(езици) на цялата информация по параграф 1, предоставена от тръжната платформа, която тя е избрала съгласно член 30, параграф 1.
3. Кандидатите за допускане до офериране и допуснатите до офериране лица могат да подават следното на избрания от тях съгласно параграф 4 официален език на Съюза, при условие че дадена държава-членка реши да осигури превод на този език съгласно параграф 2:
а)
своите заявки за допускане до офериране, включително всякакви придружителни документи;
б)
своите тръжни оферти, включително всякакви оттегляния или изменения на оферти;
в)
всякакви питания във връзка с буква а) или буква б).
Всяка тръжна платформа може да поиска сертифициран превод на език, обичаен за международната финансова сфера.
4. Кандидатите за допускане до офериране, допуснатите до офериране лица и участващите в даден търг оференти избират някой официален език на Съюза, на който да получават всички уведомления, направени съгласно член 8, параграф 3, член 20, параграф 10, член 21, параграф 4 и член 61, параграф 3.
Всички други устни или писмени съобщения от всяка тръжна платформа до лица, кандидатстващи за допускане до офериране, допуснати да оферират лица или участващи в търг оференти се осъществяват на езика, избран съгласно първата алинея, без да се начисляват допълнителни разходи на въпросните кандидати, лица и оференти, при условие че дадена държава-членка е взела решение съгласно параграф 2 да осигури превод на този език.
Независимо от това, дори когато дадена държава-членка съгласно параграф 2 е взела решение да осигурява превод на езика, избран съгласно първата алинея от настоящия параграф, кандидатът за допускане до офериране, допуснатото до офериране лице или участващият в даден търг оферент може да се откаже от правото си по втората алинея от настоящия параграф, чрез предварително писмено съгласие съответната тръжна платформа да използва само език, обичаен за международната финансова сфера.
5. Отговорност за точността на всеки превод, направен съгласно параграф 2, носят държавите-членки.
Лицата, подаващи превод на документ, посочен в параграф 3, както и всяка тръжна платформа, уведомяваща с преведен документ съгласно параграф 4, носят отговорност да осигурят, че тези документи представляват точен превод на оригиналите.
ГЛАВА XVII
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 64
Право на обжалване
1. Всяка тръжна платформа осигурява наличие на извънсъдебен механизъм за разглеждане на жалби от кандидати за допускане до офериране, допуснати оференти или кандидати, на които допускането до офериране е отказано, отменено или временно прекъснато.
2. Държавите-членки, в които подлежи на надзор избраният за тръжна платформа регулиран пазар или неговият пазарен оператор, осигуряват, че всички решения, взети от посочения в параграф 1 на настоящия член извънсъдебен механизъм за разглеждане на жалби са подходящо обосновани и че могат да бъдат обжалвани пред съдилищата, както е посочено в член 52, параграф 1 от Директива 2004/39/ЕО. Това право не засяга правото за пряко обжалване пред съдилищата или компетентните административни органи, предвидено в националните мерки за транспониране на член 52, параграф 2 от Директива 2004/39/ЕО.
Член 65
Поправяне на грешки
1. Всякакви грешки при извършени плащания, прехвърляния на квоти или във връзка с предоставено или освободено обезпечение или депозит по настоящия регламент се съобщават на системата за клиринг или системата за сетълмент, веднага след като бъдат забелязани от което и да е лице.
2. Системата за клиринг или системата за сетълмент вземат необходимите мерки за поправяне на всички грешки при извършените плащания или прехвърляния на квоти или във връзка с предоставено или освободено обезпечение или депозит по настоящия регламент, които по какъвто и да е начин са станали известни на системата за клиринг или системата за сетълмент.
3. Всяко лице, облагодетелствано от грешка по параграф 1, която не може да бъде поправена съгласно параграф 2 поради намесени права на трета страна добросъвестен продавач, и което е знаело или е трябвало да знае за грешката, а не я е съобщило на системата за клиринг или системата за сетълмент, носи отговорност да предостави обезщетение за причинените вреди.
Член 66
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 12 ноември 2010 г.
UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1031/2010
z dne 12. novembra 2010
o časovnem načrtu, upravljanju in drugih vidikih dražbe pravic do emisije toplogrednih plinov na podlagi Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (1) ter zlasti člena 3d(3) in člena 10(4) Direktive,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Direktiva 2003/87/ES je bila revidirana in spremenjena z Direktivo 2008/101/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o spremembi Direktive 2003/87/ES zaradi vključitve letalskih dejavnosti v sistem za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti (2) in Direktivo 2009/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spremembi Direktive 2003/87/ES z namenom izboljšanja in razširitve sistema Skupnosti za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov (3). Ena od izboljšav, določena pri reviziji Direktive 2003/87/ES, je bila, da mora dodelitev potekati na osnovi dražbe, saj je to najpreprostejši način dodelitve, ki splošno velja tudi za gospodarsko najbolj učinkovitega. Učinkovitost sistema za trgovanje z emisijami je odvisna od jasnega signala glede cen ogljika, da se zmanjšanje emisij toplogrednih plinov doseže z najnižjimi stroški. Dražba bi morala podpirati in krepiti takšen signal glede cen ogljika.
(2)
Člen 10(1) Direktive 2003/87/ES vsebuje zahtevo, da države članice na dražbi prodajo vse pravice, zajete v poglavju III te direktive, ki niso dodeljene brezplačno. Države članice morajo torej pravice, ki niso dodeljene brezplačno, ponuditi na dražbi. Uporabljati ne smejo nobenega drugega načina dodelitve, niti ne morejo zadržati ali preklicati pravic, ki niso bile dodeljene brezplačno, namesto da bi jih ponudile na dražbi.
(3)
Člen 10(4) Direktive 2003/87/ES določa različne cilje postopka dražbe. Postopek bi moral biti predvidljiv, zlasti kar zadeva časovni načrt in zaporedje dražb ter ocenjene količine pravic, ki bodo na razpolago. Dražbe bi morale biti oblikovane tako, da se zagotovi, da imajo mala in srednje velika podjetja, ki so vključena v sistem za trgovanje z emisijami, poln, pravičen in enakovreden dostop, da se omogoči dostop za male onesnaževalce, da imajo vsi sodelujoči istočasno dostop do informacij, da sodelujoči ne ogrozijo delovanja dražbe ter da sta organizacija in udeležba na dražbah stroškovno učinkoviti, tako da se preprečijo neupravičeni upravni stroški.
(4)
Te cilje je treba razumeti v okviru glavnih ciljev revizije Direktive 2003/87/ES, ki med drugim vključujejo boljšo usklajenost, preprečevanje izkrivljanj konkurence in večjo predvidljivost, kar bi moralo okrepiti signal glede cen ogljika, da se doseže zmanjšanje emisij z najnižjimi stroški. Okrepljena prizadevanja za zmanjšanje emisij dejansko zahtevajo največjo možno gospodarsko učinkovitost na osnovi popolnoma usklajenih pogojev dodelitve znotraj Unije.
(5)
Člen 3d(1) Direktive 2003/87/ES določa dražbo 15 % pravic iz poglavja II navedene direktive za obdobje od 1. januarja 2012 do 31. decembra 2012, medtem ko člen 3d(2) določa dražbo enakega odstotka pravic iz poglavja II Direktive 2003/87/ES za obdobje od 1. januarja 2013 dalje. Člen 3d(3) zahteva, da se sprejme uredba s podrobnimi določbami, ki državam članicam omogočajo dražbo pravic iz poglavja II, ki jih ni treba izdati brezplačno, v skladu s členom 3d(1) in (2) ali členom 3f(8) Direktive 2003/87/ES.
(6)
Večina zainteresiranih strani, vključenih v posvetovanje pred sprejetjem te uredbe, prevladujoča večina držav članic in ocena učinka, ki jo je izvedla Komisija, podpirajo mnenje, da je skupna dražbena infrastruktura, v kateri se dražbe izvajajo prek skupnega dražbenega sistema, najboljša možnost za dosego glavnih ciljev iz pregleda Direktive 2003/87/ES. Takšen pristop preprečuje kakršna koli izkrivljanja notranjega trga. Omogoča najvišjo stopnjo gospodarske učinkovitosti in dodeljevanje pravic s prodajo na dražbi na osnovi popolnoma usklajenih pogojev znotraj Unije. Poleg tega izvajanje dražb prek skupnega dražbenega sistema krepi signal glede cene ogljika, ki ga gospodarski subjekti potrebujejo za sprejemanje naložbenih odločitev, potrebnih za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov z najnižjimi stroški.
(7)
Večina zainteresiranih strani, vključenih v posvetovanje pred sprejetjem te uredbe, prevladujoča večina držav članic in ocena učinka, ki jo je izvedla Komisija, podpirajo mnenje, da je skupna dražbena infrastruktura, v kateri se dražbe izvajajo prek skupnega dražbenega sistema, tudi najboljša možnost za dosego ciljev iz člena 10(4) Direktive 2003/87/ES. Tak pristop je stroškovno najbolj učinkovit način za prodajo pravic na dražbi brez neupravičene administrativne obremenitve, ki bi zagotovo nastale, če bi se uporabljalo več dražbenih infrastruktur. Pravno in dejansko najbolje zagotavlja odprt, pregleden in nediskriminatoren dostop do dražb. Takšen skupni pristop bi zagotovil predvidljivost časovnega razporeda dražb in najbolj okrepil jasnost signala glede cene ogljika. Skupna dražbena infrastruktura je zlasti pomembna za zagotavljanje enakovrednega dostopa malim in srednje velikim podjetjem, vključenim v sistem za trgovanje z emisijami, ter za zagotavljanje dostopa malim onesnaževalcem. Spoznavanje več kot enega dražbenega sistema ter registracija in sodelovanje v njem bi bili namreč za takšna podjetja posebno obremenjujoči. Skupni dražbeni sistem omogoča najširši izbor udeležencev iz vse Unije, s čimer najbolje zmanjšuje tveganje, da bi udeleženci ogrozili dražbe, tako da bi jih izkoriščali za pranje denarja, financiranje terorizma, kriminalne dejavnosti ali zlorabe trga.
(8)
Da bi se zmanjšalo morebitno tveganje za zmanjševanje konkurence na trgu ogljika, ta uredba državam članicam kljub vsemu omogoča možnost, da se odločijo, da ne bodo sodelovale v skupnem dražbenem sistemu, tako da imenujejo svoje lastne dražbene sisteme, pri čemer je treba te samostojne dražbene sisteme navesti na seznamu v prilogi k tej uredbi. Osnova za takšno vključitev na seznam bi morala biti, da država članica, ki imenuje samostojni dražbeni sistem, o tem obvesti Komisijo. Vendar pa ta možnost neizogibno pomeni, da uskladitev dražbenega postopka ne bo popolna, zato bi se morale ureditve, določene v tej uredbi, ponovno pregledati v začetnem petletnem obdobju in ob posvetovanju z zainteresiranimi stranmi, tako da se ob upoštevanju pridobljenih izkušenj izvedejo potrebne spremembe. Po prejetju priglasitve v zvezi s samostojnim dražbenim sistemom, ki jo pošlje država članica, bi morala Komisija brez nepotrebnega odlašanja ukrepati v zvezi z vključitvijo navedenega samostojnega sistema na seznam.
(9)
Poleg tega bi moralo biti omogočeno, da država članica nadzornika dražbe zaprosi za sestavo poročila o delovanju dražbenega sistema, ki ga namerava imenovati, na primer ob pripravi kakršnih koli sprememb te uredbe za vključitev samostojnih dražbenih sistemov na seznam. Nadzornik dražbe bi moral prav tako redno pregledovati skladnost vseh dražbenih sistemov s to uredbo in cilji člena 10(4) Direktive 2003/87/ES ter o tem poročati državam članicam, Komisiji in zadevnemu dražbenemu sistemu. Takšen pregled bi moral vključevati vpliv dražb na tržni položaj dražbenih sistemov na sekundarnem trgu. Da bi preprečili situacijo, v kateri bi se država članica, ki sodeluje na dražbi, nehote ujela v kateri koli dražbeni sistem po izteku njegovega mandata, bi morale vse pogodbe o imenovanju dražbenega sistema vsebovati ustrezne določbe, ki od dražbenega sistema zahtevajo, da vsa opredmetena in neopredmetena sredstva, potrebna za izvajanje dražb, predajo nasledniku zadevnega dražbenega sistema.
(10)
Določbe, sprejete v tej uredbi glede predvidljivega časovnega razporeda dražb, ter ukrepi za dostop do dražb, obliko dražb, določbe o upravljanju zavarovanja s premoženjem, plačilu in dobavi ter nadzoru dražb, temeljijo na odločitvah glede števila dražbenih sistemov in vrste subjekta, ki lahko postane dražbeni sistem. Takšnih določb Komisija ni mogla sprejeti v popolnoma usklajeni uredbi, saj ni imela podatkov o številu dražbenih sistemov in posebnih zmogljivostih subjekta, izbranega za izvajanje dražb. Ukrepi, sprejeti v tej uredbi, zato temeljijo na dražbah, izvajanih prek skupnega dražbenega sistema, ter določajo postopek za ugotavljanje števila in kakovosti vseh drugih dražbenih sistemov, ki se jih lahko odločijo uporabljati države članice.
(11)
Ob upoštevanju omejitev, opisanih v uvodni izjavi 10, je primerno, da se za vključitev samostojnih dražbenih sistemov na seznam v prilogi k tej uredbi določijo pogoji ali obveznosti. Vključitev samostojnega sistema na seznam v prilogi k tej uredbi ne posega v pristojnost Komisije, da predlaga umik dražbenega sistema s seznama, zlasti v primeru kršitev te uredbe ali ciljev člena 10(4) Direktive 2003/87/ES. Kadar samostojni sistem ni vključen na seznam, bi morala država članica, ki sodeluje na dražbi, svoje pravice prodajati na dražbah v skupnem dražbenem sistemu. Komisija bi morala v uredbi Komisije, sprejeti v skladu s členom 19(3) Direktive 2003/87/ES, določiti ukrepe za začasno prekinitev izvajanja postopkov v zvezi z dražbo pravic v okoliščinah, ko samostojni sistem krši to uredbo ali cilje člena 10(4) Direktive 2003/87/ES.
(12)
Komisija naj ob posvetovanju z odborom iz člena 23(3) Direktive 2003/87/ES oceni podrobne določbe, ki veljajo za dražbeni postopek, ki ga izvaja samostojni dražbeni sistem, v skladu z regulativnim postopkom s pregledom, kot določa člen 10(4) Direktive 2003/87/ES. Takšna ocena je potrebna za zagotovitev, da za imenovanje samostojnega dražbenega sistema, ki ga na nacionalni ravni izvaja vsaka država članica, ki ne sodeluje v skupnem dražbenem sistemu, velja podobna stopnja pregleda kot pri imenovanju skupnega dražbenega sistema s skupnim ukrepom, ki ga določa ta uredba. Države članice, ki sodelujejo v skupnem postopku za oddajo naročil za skupni dražbeni sistem, pri tem sodelujejo s Komisijo, ki bo vključena v celoten postopek. Poleg tega bodo države članice, ki ne sodelujejo v skupnem postopku, dobile status opazovalk v skupnem postopku za oddajo naročil v skladu z ustreznimi pogoji, o katerih se dogovorijo Komisija in sodelujoče države članice v sporazumu o skupni oddaji naročil.
(13)
Ta uredba bi morala za dražbo pravic iz poglavja II Direktive 2003/87/ES veljati od 1. januarja 2012 dalje, za dražbo pravic iz poglavja III Direktive 2003/87/ES pa od 1. januarja 2013 dalje. Veljati mora tudi za dražbo katerih koli pravic iz poglavja III Direktive 2003/87/ES pred obdobjem, ki se začne leta 2013, če je to potrebno za zagotovitev pravilnega delovanja trga ogljika in trgov z električno energijo.
(14)
Zaradi ohranitve preprostosti in dostopnosti bi morale biti pravice, ki se prodajajo na dražbi, na voljo za dobavo najpozneje v petih trgovalnih dneh. Tako kratki roki dobave bi omejili kakršne koli možne negativne vplive konkurence med dražbenimi sistemi in upravljavci sekundarnih trgov s pravicami. Poleg tega so kratki roki dobave enostavnejši, spodbujajo široko udeležbo in tako zmanjšujejo tveganja za zlorabo trga ter bolje zagotavljajo dostop za mala in srednje velika podjetja, vključena v sistem, in za male onesnaževalce. Namesto zagotavljanja nestandardiziranih in standardiziranih terminskih pogodb na dražbah je naloga trga, da ponudi optimalne rešitve v odgovor na povpraševanje po izvedenih finančnih instrumentih v zvezi s pravicami do emisije. Primerno je, da se med postopkom imenovanja dražbenega sistema zagotovi možnost izbire med dvodnevno promptno pogodbo in petdnevno standardizirano terminsko pogodbo, tako da se oceni najboljša rešitev za izbiro optimalnega finančnega produkta na dražbi. Medtem ko dvodnevna promptna pogodba ni finančni instrument v okviru zakonodaje Unije o finančnih trgih, so petdnevne standardizirane terminske pogodbe finančni instrumenti v smislu uredbe o finančnih trgih.
(15)
Izbira med tem, ali bi moral biti finančni produkt na dražbi finančni instrument ali ne, bi morala biti del postopka za izbiro dražbenega sistema in bi morala temeljiti na celoviti oceni stroškov in koristi rešitev, ki jih ponudijo kandidati, sodelujoči v postopku konkurenčne oddaje naročil. Ta ocena bi morala zlasti zadevati stroškovno učinkovitost, enakovreden dostop za mala in srednje velika podjetja, vključena v sistem, ter za male onesnaževalce, ustrezne zaščitne ukrepe in nadzor trga.
(16)
Dokler ne bodo vzpostavljeni pravni ukrepi in tehnična sredstva, potrebni za dobavo pravic, je primerno zagotoviti alternativni način dražbe pravic. V ta namen ta uredba ponuja možnost dražbe standardiziranih in nestandardiziranih terminskih pogodb z dobavo najpozneje 31. decembra 2013. Takšne standardizirane in nestandardizirane terminske pogodbe so finančni instrumenti, ki tako uradnemu dražitelju kot ponudnikom omogočajo, da koristijo zaščitne ukrepe, enakovredne tistim, ki so jim na voljo v okviru regulativnega okvira, ki velja za finančne trge. Za namene te uredbe se standardizirane terminske pogodbe od nestandardiziranih razlikujejo po tem, da se za prve uporablja gibljivo denarno kritje, druge pa so gibljivo krite s premoženjem. Primerno je, da se državam članicam zagotovi možnost odločitve, katero vrsto produkta bodo uporabljale za dražbo pravic, glede na to, katere rezervacije za kritje bi bile najustreznejše v njihovem proračunskem stanju. Če bi bilo treba uporabiti takšen alternativni način dražbe pravic, bi se standardizirane in nestandardizirane terminske pogodbe začasno prodajale na dražbi prek enega ali dveh dražbenih sistemov.
(17)
Zaradi želje po preprostem, poštenem in stroškovno učinkovitem postopku ter potrebe po ublažitvi tveganj za zlorabe trga bi bilo treba dražbe izvajati kot zaprte enkratne dražbe z enotno ceno. Poleg tega bi bilo treba izenačene ponudbe razreševati z naključnim postopkom, kar ustvarja negotovost za ponudnike, saj postane tajno dogovarjanje o ceni, ki jo ponujajo, nevzdržno. Pričakovati je, da bo končna cena na dražbi tesno usklajena s prevladujočo ceno na sekundarnem trgu, medtem ko je končna cena na dražbi, ki je znatno nižja od prevladujoče cene na sekundarnem trgu, lahko znak pomanjkljivosti dražbe. Če bi dovolili, da prevlada takšna končna cena na dražbi, bi to lahko izkrivilo signal glede cen ogljika, povzročilo motnje na trgu ogljika in onemogočilo zagotovitev, da ponudniki za pravice plačajo pošteno ceno. Zato bi bilo treba v takšnem primeru dražbo preklicati.
(18)
Zaželena je razmeroma velika pogostost dražb, tako da se omeji njihov vpliv na delovanje sekundarnega trga in hkrati zagotovi, da so dražbe dovolj velike, da pritegnejo zadostno število udeležencev. Razmeroma velika pogostost dražb omejuje tveganje za zlorabe trga, ker zmanjšuje vrednost, ki jo ponudniki vložijo na posameznih dražbah, in povečuje njihovo prilagodljivost, tako da za popravljanje svojega položaja na trgu uporabijo poznejše dražbe. Iz teh razlogov bi morala ta uredba zagotoviti vsaj tedensko pogostost dražb za pravice iz poglavja III Direktive 2003/87/ES. Glede na veliko manjši obseg pravic iz poglavja II iste direktive je primerna pogostost dražb za te pravice najmanj enkrat na dva meseca.
(19)
Da se zagotovi predvidljivost na sekundarnem trgu, mora ta uredba določiti naslednja pravila in postopke. V uredbi mora biti najprej določen obseg vseh pravic, ki se bodo na dražbi prodajale v letih 2011 in 2012, z začetkom čim prej po sprejetju te uredbe. Tako določene količine in produkti, v obliki katerih se bodo prodajale na dražbi, bodo navedeni v prilogi k tej uredbi. Poleg tega mora uredba predvideti jasna in pregledna pravila za določitev količine pravic, ki bodo prodane na dražbi vsako naslednje leto. Nazadnje mora vsebovati pravila in postopke za to, da se za vsako koledarsko leto že precej pred začetkom zadevnega koledarskega leta določi podroben časovni razpored dražb z vsemi ustreznimi informacijami za vsako posamezno dražbo. Kakršne koli naknadne spremembe časovnega razporeda dražb bi morale biti mogoče le v omejenem številu predpisanih situacij. Vse prilagoditve bi se morale opraviti na način, ki čim manj prizadene predvidljivost časovnega razporeda dražb.
(20)
Splošno pravilo je, da bi morala biti količina pravic, ki bodo vsako leto prodane na dražbi, enaka količini dodeljenih pravic za navedeno leto. Izjema bi bile vse pravice iz poglavja III Direktive 2003/87/ES, ki bodo prodane na dražbi v letih 2011 in 2012. Glede na pričakovano razpoložljivost pravic, prenesenih iz drugega v tretje trgovalno obdobje, pričakovano razpoložljivost potrjenih zmanjšanj emisij in pričakovano količino pravic, ki bodo prodane v skladu s členom 10a(8) Direktive 2003/87/ES, je primerno izravnati vpliv vseh „zgodnjih dražb“ v letih 2011 in 2012 z vnovično določitvijo količine pravic, ki bodo prodane na dražbi v letih 2013 in 2014.
(21)
V skladu s povpraševanjem na sekundarnem trgu bi bilo treba količino pravic, ki bodo vsako leto prodane na dražbi, enakomerno razporediti po vsem letu.
(22)
Za spodbujanje udeležbe in posledično zagotovitev konkurenčnega izida dražbe je potreben odprt dostop. Prav tako je zaupanje v neoporečnost dražbenega postopka, zlasti v razmerju do udeležencev, ki skušajo izkriviti dražbe, tako da jih uporabljajo kot sredstvo za pranje denarja, financiranje terorizma, kriminalne dejavnosti ali zlorabe trga, osnovni pogoj za zagotovitev udeležbe na dražbi in konkurenčnega izida dražbe. Za zagotovitev neoporečnosti dražb bi morale za dostop do dražb veljati minimalne zahteve glede preverjanj dolžnosti skrbnosti pri ugotavljanju identitete stranke. Zaradi zagotavljanja stroškovne učinkovitosti takšnih preverjanj bi bilo treba upravičenost do dostopa do dražb omejiti na jasno opredeljive, natančno določene kategorije udeležencev, in sicer na upravljavce nepremičnih naprav in operatorje zrakoplovov, vključene v sistem za trgovanje z emisijami, ter regulirane finančne subjekte, kot so investicijska podjetja in kreditne institucije. Do predložitve vloge za dostop do licitiranja na dražbah bi morala biti upravičena tudi poslovna združenja upravljavcev ali operatorjev zrakoplovov, kot so partnerstva, skupna podjetja ali konzorciji, ki delujejo kot zastopniki svojih članov. Bilo bi torej preudarno, da se upravičenost do dostopa do dražb na začetku omeji brez izključitve možnosti, da se dostop do njih pozneje razširi na druge kategorije udeležencev na podlagi izkušenj, pridobljenih na dražbah, ali po preučitvi, ki jo opravi Komisija v skladu s členom 12(1a) Direktive 2003/87/ES, ali je trg s pravicami do emisij dovolj zaščiten pred zlorabo trga.
(23)
Poleg tega bi morala ta uredba zaradi pravne varnosti vključevati ustrezne določbe Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2005/60/ES z dne 26. oktobra 2005 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma (4), ki bodo veljale za dražbeni sistem. To je zlasti pomembno glede na dejstvo, da mora dražbeni sistem zagotavljati dostop ne le za investicijska podjetja in kreditne institucije, temveč tudi za upravljavce in operatorje zrakoplovov ter druge osebe, pooblaščene za licitiranje v svojem imenu in v imenu drugih, ki sami niso predmet Direktive 2005/60/ES.
(24)
Ta uredba bi morala udeležencem dati možnost, da do dražb dostopajo neposredno prek interneta ali namenskih povezav, prek pooblaščenih in nadzorovanih finančnih posrednikov ali drugih oseb, ki jih države članice pooblastijo, da licitirajo v lastnem imenu ali v imenu strank svojega glavnega podjetja, če se njihovo glavno podjetje ne ukvarja z opravljanjem investicijskih ali bančnih storitev, pri čemer takšne druge osebe upoštevajo ukrepe za zaščito vlagateljev in dolžnost skrbnosti pri ugotavljanju identitete stranke, enakovredne tistim, ki veljajo za investicijska podjetja.
(25)
Vključitev drugih oseb, ki jih pooblastijo države članice, na seznam oseb, upravičenih do predložitve vloge za dostop do licitiranja, je namenjena zagotavljanju posrednega dostopa za upravljavce in operatorje zrakoplovov ne le prek finančnih posrednikov, temveč tudi prek drugih posrednikov, s katerimi so v poslovnem odnosu kot stranke, na primer s svojimi dobavitelji električne energije ali goriva, ki so izključeni iz Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov in o spremembah direktiv Sveta 85/611/EGS, 93/6/EGS in Direktive 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi Direktive Sveta 93/22/EGS (5), v skladu s členom 2(1)(i) te direktive.
(26)
Zaradi pravne varnosti in preglednosti bi morala ta uredba vsebovati podrobne določbe o drugih vidikih dražb, kot so velikost lota, možnost umika ali spremembe predloženih ponudb, valuta, ki se bo uporabljala pri licitiranju in plačilu, oddaja in obravnava vlog za dostop do licitiranja ter zavrnitev, preklic ali začasna odpoved dostopa.
(27)
Vsaka država članica bi morala imenovati uradnega dražitelja, ki bo odgovoren za prodajo pravic na dražbi v imenu države članice, ki ga imenuje. Dražbeni sistem bi moral biti odgovoren izključno za izvajanje dražb. Omogočiti bi bilo treba, da istega uradnega dražitelja imenuje več kot ena država članica. Uradni dražitelj bi moral delovati ločeno v imenu vsake posamezne države članice, ki ga imenuje. Odgovoren bi moral biti za prodajo pravic prek dražbenega sistema ter za sprejemanje prihodkov od prodaje na dražbi, ki pripadajo vsaki državi članici, ki ga imenuje, in izplačilo prihodkov tej državi članici. Pomembno je, da so sporazumi med državami članicami in njihovimi uradnimi dražitelji skladni s sporazumi med uradnim dražiteljem in dražbenim sistemom, v primeru kakršnega koli spora pa prevlada slednji.
(28)
Poleg tega bi moral imeti uradni dražitelj, ki ga imenuje država članica, ki ne sodeluje v skupnem dražbenem sistemu, temveč imenuje svoj lastni dražbeni sistem, dostop ne le do dražbenega sistema, ki ga imenuje zadevna država članica, ampak tudi do skupnega dražbenega sistema. To je zaželeno, da se zagotovi možnost gladkega prehoda s samostojnega dražbenega sistema na skupni dražbeni sistem, če je to potrebno, zlasti v primeru dražbenega sistema, ki ni vključen na seznam v prilogi k tej uredbi.
(29)
Zahteva, da mora biti dražbeni sistem reguliran trg, je utemeljena na želji, da se za upravljanje dražb uporabi organizacijska infrastruktura, ki je na voljo na sekundarnem trgu. Predvsem Direktiva 2004/39/ES in Direktiva 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2003 o trgovanju z notranjimi informacijami in tržni manipulaciji (zloraba trga) (6) regulirane trge zavezujeta, da pri vodenju svojih dejavnosti uporabljajo vrsto zaščitnih ukrepov. Navedeni zaščitni ukrepi vključujejo ureditve za opredelitev in upravljanje morebitnih škodljivih posledic kakršnih koli navzkrižij interesov za delovanje reguliranega trga ali njegovih udeležencev; za opredelitev in upravljanje tveganj, ki so jim izpostavljeni, ter za vzpostavitev učinkovitih ukrepov za njihovo ublažitev; za zagotovitev dobrega upravljanja tehničnih operacij njihovih sistemov z vzpostavitvijo učinkovitih postopkov ob nepredvidljivih dogodkih za obvladovanje tveganj glede motenj v sistemu; za pregledna in nediskrecijska pravila in postopke za pošteno in urejeno trgovanje ter oblikovanje objektivnih meril za učinkovito izvrševanje naročil; za spodbujanje učinkovitega in pravočasnega zaključevanja transakcij, opravljenih znotraj njihovih sistemov; za zadostna finančna sredstva, ki so jim na voljo, da se zagotovi njihovo urejeno delovanje, ob upoštevanju značilnosti in obsega transakcij, opravljenih na trgu, ter obsega in stopnje tveganj, ki so jim izpostavljeni.
(30)
Zahteva, da mora biti dražbeni sistem reguliran trg, ima številne druge prednosti. Omogoča uporabo organizacijske infrastrukture, izkušenj, zmogljivosti in preglednih obveznih operativnih predpisov trga. Ta zahteva je med drugim pomembna za obračun in poravnavo transakcij ter za spremljanje skladnosti s pravili trga in drugimi pravnimi obveznostmi, kot sta prepoved zlorabe trga in zagotovitev mehanizmov za izvensodno reševanje sporov. To je stroškovno učinkovito in pomaga varovati neoporečnost delovanja dražb. Pravila, ki na reguliranih trgih veljajo glede navzkrižja interesov, bi uradnega dražitelja zavezala k neodvisnosti od dražbenega sistema, njegovih lastnikov ali njegovega upravljavca trga, tako da ne bi bilo ogroženo dobro delovanje reguliranega trga. Poleg tega bodo mnogi potencialni udeleženci dražb že člani ali udeleženci različnih reguliranih trgov, dejavnih na sekundarnem trgu.
(31)
V skladu z Direktivo 2004/39/ES reguliranim trgom in njihovim upravljavcem trga izdajo dovoljenja in jih nadzorujejo pristojni nacionalni organi v državi članici, v kateri sta regulirani trg ali njegov upravljavec trga registrirana ali kjer se nahajata (tj. v matični državi članici). Ne glede na vse ustrezne določbe Direktive 2003/6/ES, zlasti kazenske sankcije, ki so v nacionalni zakonodaji predpisane za zlorabo trga, je pravo, ki se uporabi za regulirane trge, javno pravo matične države članice. Regulirani trgi so zato v pristojnosti upravnih sodišč matične države članice, kot je določeno v skladu z nacionalno zakonodajo. Ta pravni okvir velja za trgovanje, ne pa za prodajo na dražbi, in zgolj za finančne instrumente, ne pa tudi za promptne finančne produkte. Zato je zaradi pravne varnosti primerno, da ta uredba določa, da matična država članica reguliranega trga, ki je imenovan za dražbeni sistem, zagotovi, da njeno nacionalno pravo v ustreznih delih razširi zgoraj navedeni regulativni okvir na dražbe, ki jih izvaja dražbeni sistem pod njeno pristojnostjo. Poleg tega mora ta uredba vsebovati zahtevo, da dražbeni sistem omogoča zunajsodno reševanje sporov in da država članica zagotavlja pravico do pritožbe zoper odločitve, sprejete z mehanizmom za zunajsodno reševanje sporov, ne glede na to, ali je finančni produkt na dražbi finančni instrument ali promptna pogodba.
(32)
Konkurenco med različnimi možnimi dražbenimi sistemi je treba zagotoviti s postopkom konkurenčne oddaje naročil za imenovanje dražbenega sistema, kadar to zahteva zakonodaja Unije ali nacionalna zakonodaja o javnih naročilih. Dražbeni sistem bi moral biti povezan z najmanj enim klirinškim sistemom ali poravnalnim sistemom. Z dražbenim sistemom je lahko povezanih tudi več klirinških sistemov ali poravnalnih sistemov. Imenovanje skupnega dražbenega sistema bi moralo biti omejeno na obdobje največ pet let. Imenovanje samostojnih dražbenih sistemov bi moralo biti omejeno na obdobje največ treh let z možnostjo podaljšanja za dodatni dve leti, v katerih bi bilo treba pregledati ureditve, ki veljajo za vse dražbene sisteme. Vzpostavitev triletnega obdobja za samostojni dražbeni sistem je namenjeno zagotovitvi najkrajšega mandata za samostojni sistem, hkrati pa državi članici, ki ga imenuje, omogoča, da se pridruži skupnemu sistemu, če se tako odloči po izteku triletnega obdobja, brez poseganja v sposobnost države članice, ki imenuje sistem, da imenovanje samostojnega sistema obnovi za nadaljnji dve leti, dokler ni znan rezultat pregleda Komisije. Ob izteku vsakega obdobja imenovanja bi bilo treba izvesti nov postopek konkurenčne oddaje naročil, kadar se postopek oddaje naročil zahteva na podlagi zakonodaje Unije ali nacionalne zakonodaje o javnih naročilih. Pričakuje se, da izbor skupnega dražbenega sistema za izvajanje dražb ne bo pomembno vplival na sekundarni trg, saj se bodo na dražbi prodajale le pravice z rokom dobave največ pet dni.
(33)
Za izvajanje dražb, vzpostavitev in upravljanje časovnega razporeda dražb ter razne druge naloge, povezane z dražbami, kot je vzdrževanje posodobljene spletne strani, dostopne po vsej Uniji, so potrebni skupni ukrepi držav članic in Komisije v smislu tretjega pododstavka člena 91(1) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (7) („finančna uredba“). Potreba po takšnih skupnih ukrepih izhaja iz obsega sistema za trgovanje z emisijami, ki zajema vso Unijo, iz glavnih ciljev politik, ki izhajajo iz pregleda Direktive 2003/87/ES, in iz dejstva, da je Komisija na podlagi Direktive 2003/87/ES neposredno odgovorna za podrobno izvedbo vrste elementov sistema za trgovanje z emisijami, ki neposredno vplivajo zlasti na časovni razpored dražb in na spremljanje dražb. Ta uredba bi torej morala določati, da se postopek konkurenčne oddaje naročil za imenovanje skupnega dražbenega sistema in nadzornika dražbe izvede s skupno oddajo naročil, ki jo vodijo Komisija in države članice v smislu člena 125c Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (8). Člen 125c Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002 omogoča, da se pri skupni oddaji naročil med državami članicami in Komisijo uporabljajo pravila postopka za oddajo naročil, ki veljajo za Komisijo. Glede na obseg oddaje naročil, ki zajema vso Unijo, je primerno, da se za skupni postopek za oddajo naročil v ustrezni meri uporabijo pravila za oddajo javnih naročil iz finančne uredbe in Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002. Ta uredba bi morala podrobno določati, da bodo dražbene storitve zagotovile države članice, storitve tehnične podpore pa Komisija, zlasti ob upoštevanju morebitnih odločitev o dopolnitvi nepopolnih prilog k tej uredbi, o ustrezni pogostosti dražb, o uskladitvi časovnih razporedov dražb med različnimi dražbenimi sistemi, o uvedbi največje višine ponudbe ter o kakršni koli spremembi te uredbe, zlasti glede povezanosti z drugimi sistemi in storitvami, da se spodbudi pravilno razumevanje pravil dražbe zunaj Unije. Primerno je, da Komisija takšne storitve zagotovi prek skupnega dražbenega sistema z največ izkušnjami pri izvajanju dražb za več kot eno državo članico. To ne posega v možnost posvetovanja z drugimi dražbenimi sistemi ali drugimi zainteresiranimi stranmi.
(34)
Dražbeni sistemi bi morali biti izbrani z odprtim, preglednim in konkurenčnim izbirnim postopkom, razen če za imenovanje dražbenega sistema s strani države članice, ki ne sodeluje v skupnem postopku, ne veljajo pravila postopka za oddajo naročil na podlagi zakonodaje Unije in nacionalne zakonodaje o javnih naročilih. Pri imenovanju dražbenih sistemov ter klirinškega sistema ali poravnalnega sistema bi bilo treba upoštevati rešitve, ki jih ponudijo kandidati za zagotavljanje stroškovne učinkovitosti ter polnega, pravičnega in enakovrednega dostopa do sodelovanja na dražbah za mala in srednje velika podjetja in dostopa za male onesnaževalce ter za zagotavljanje trdnega nadzora dražb vključno z zagotavljanjem mehanizma za izvensodno reševanje sporov. Dražbeni sistem za dražbo nestandardiziranih ali standardiziranih terminskih pogodb je lahko izjemoma izbran na osnovi dejstva, da lahko uporablja določbe o dostopu, pravila za plačilo in dobavo ter pravila za nadzor trga, ki veljajo na sekundarnem trgu. Posebne postopke, ki jih je treba upoštevati pri izbiri skupnega dražbenega sistema, bi bilo treba opredeliti v sporazumu, dogovorjenem med Komisijo in državami članicami, v katerem bi bili določeni praktični načini ocenjevanja vlog za sodelovanje ali ponudb in dodelitve pogodb ter pravo, ki se uporablja za te pogodbe, in pristojno sodišče za reševanje sporov, kot določa člen 125c Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002.
(35)
Državam članicam, ki ne sodelujejo v skupnem ukrepu za izbiro skupnega dražbenega sistema, se lahko dovoli, da v skupnem ukrepu v celoti ali delno dobijo status opazovalk v skladu s pogoji, o katerih se dogovorijo države članice, ki sodelujejo v skupnem ukrepu, in Komisija, kot je določeno v sporazumu o skupni oddaji naročil, pri čemer je treba upoštevati vsa veljavna pravila o oddaji javnih naročil, vključno s pravili o preprečevanju navzkrižij interesov in ohranjanju zaupnosti. Takšen dostop bi bil zaželen, da se omogoči lažji prehod med samostojnimi dražbenimi sistemi in skupnim dražbenim sistemom ob upoštevanju tistih vidikov dražbenega postopka, ki niso popolnoma usklajeni s to uredbo.
(36)
Primerno je, da države članice, ki se odločijo, da ne bodo sodelovale v skupnem postopku za imenovanje skupnega dražbenega sistema, temveč bodo imenovale svoj lasten dražbeni sistem, o svoji odločitvi obvestijo Komisijo v razmeroma kratkem času po začetku veljavnosti te uredbe. Poleg tega mora Komisija ugotoviti, ali države članice, ki bodo imenovale svoj lasten dražbeni sistem, pri tem uporabljajo ustrezne ukrepe za zagotovitev, da postopek dražbe ustreza določbam te uredbe in ciljem člena 10(4) Direktive 2003/87/ES. Prav tako je pomembno, da Komisija uskladi podrobne časovne razporede dražb, ki jih predlagajo dražbeni sistemi razen skupnega dražbenega sistema, s časovnimi razporedi dražb, ki jih predlaga skupni dražbeni sistem. Ko Komisija zaključi ocenjevanje vseh ostalih samostojnih dražbenih sistemov, pripravi seznam teh dražbenih sistemov, držav članic, ki jih imenujejo, in vseh veljavnih pogojev ali obveznosti, vključno z vsemi pogoji ali obveznostmi glede posameznih časovnih razporedov dražb, ter ga vključi v prilogo k tej uredbi. Vključitev na ta seznam ne pomeni, da Komisija potrdi skladnost države članice, ki imenuje sistem, s katerimi koli pravili za oddajo javnih naročil, ki veljajo za imenovanje njenega izbranega dražbenega sistema.
(37)
Člen 10(3) Direktive 2003/87/ES določa, da države članice določijo, kako se bodo porabili prihodki, pridobljeni s prodajo pravic na dražbi. Da bi se izognili kakršnim koli dvomom, bi morala ta uredba določiti, da se prihodki od prodaje na dražbi nakažejo neposredno uradnemu dražitelju, ki ga imenuje vsaka posamezna država članica.
(38)
Ker se dražba pravic začne z njihovo izdajo na sekundarnem trgu in ne z neposredno brezplačno dodelitvijo upravljavcem in operatorjem zrakoplovov, bi bilo neprimerno, da bi za klirinške sisteme ali poravnalne sisteme veljale kakršne koli obveznosti glede posebne uspešnosti pri dobavi pravic uspešnim ponudnikom ali njihovim pravnim naslednikom, če bi bila dobava neuspešna iz razlogov zunaj njihovega vpliva. Ta uredba bi torej morala določati, da je edini popravni ukrep, ki je uspešnim ponudnikom ali njihovim pravnim naslednikom na voljo v primeru neuspešne dobave pravic, prodanih na dražbi, sprejetje dobave z zamudo. Vendar pa je pomembno omogočiti, da se pravice, prodane na dražbi, ki niso dobavljene zaradi neizvedbe celotnega plačila, ponudijo na prihodnjih dražbah, ki jih organizira isti dražbeni sistem.
(39)
Ker se edine obveznosti držav članic nanašajo na dobavo pravic, ni primerno, da bi morale države članice pri sodelovanju na dražbi deponirati zavarovanje s premoženjem, razen samih pravic. Zato bi morala ta uredba določati, da je edina obveznost držav članic pri dražbi dvodnevnih terminskih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb, kot so opredeljene v tej uredbi, predhodno deponiranje pravic, ki se prodajajo na dražbi, na depozitni račun, ki ga v registru Unije vodita klirinški sistem ali poravnalni sistem v vlogi skrbnika.
(40)
Vendar pa mora dražbeni sistem skupaj s kakršnim koli klirinškim sistemom ali poravnalnim sistemom, ki sta z njim povezana, izvajati ustrezne postopke v zvezi z zavarovanjem s premoženjem in vse ostale postopke za obvladovanje tveganja, potrebne za zagotovitev, da uradni dražitelji prejmejo celotno plačilo za pravice, prodane na dražbi po končni ceni na dražbi, ne glede na kakršne koli pomanjkljivosti pri plačilu, ki ga izvede uspešni ponudnik ali njegov pravni naslednik.
(41)
Za namene stroškovne učinkovitosti bi morali uspešnim ponudnikom omogočiti, da trgujejo s pravicami, ki so jim bile dodeljene na dražbi, še preden so te pravice dobavljene. Izjema od te zahteve po tržnosti se lahko uporabi le takrat, ko so pravice dobavljene v roku dveh trgovalnih dni po dražbi. Kot posledica te zahteve ta uredba omogoča, da plačila sprejmejo in dobavo izvršijo pravni nasledniki uspešnih ponudnikov namesto uspešnih ponudnikov samih. Vendar ta možnost ne bi smela dovoljevati izogibanja zahtevam za upravičenost do licitiranja na dražbah.
(42)
Primerno je, da sta sestava in višina pristojbin, ki jih uporabljajo dražbeni sistem ter klirinški sistem ali poravnalni sistem, ki sta z njim povezana, enako ugodni kot primerljive pristojbine in pogoji, ki se uporabljajo za transakcije na sekundarnem trgu. Zaradi preglednosti bi morali biti vse pristojbine in vsi pogoji razumljivi, razčlenjeni in javno dostopni. Splošno pravilo bi moralo biti, da se stroški dražbenega postopka krijejo s pristojbinami, ki jih plačujejo ponudniki, kot določa pogodba o imenovanju dražbenega sistema. Vendar pa je za zagotovitev stroškovno učinkovitega skupnega dražbenega sistema pomembno, da države članice pri skupnem ukrepu sodelujejo od samega začetka. Zato je primerno, da se od držav članic, ki se skupnemu ukrepu pridružijo pozneje, zahteva, da same krijejo svoje stroške in da se ti zneski odštejejo od stroškov, ki jih sicer krijejo ponudniki. Vendar pa takšne določbe ne bi smele postaviti v neugoden položaj držav članic, ki se želijo pridružiti skupnemu ukrepu po izteku imenovanja samostojnih sistemov. Prav tako države članice ne bi smele biti v neugodnem položaju, kadar začasno sodelujejo pri skupnemu ukrepu, ker priglašeni samostojni sistem ni vključen na seznam. Uradni dražitelj bi moral plačati le za dostop do dražbenega sistema, ali celo tega ne, medtem ko bi morali morebitne stroške klirinškega in poravnalnega sistema kriti ponudniki, kot to določa splošno pravilo.
(43)
Vsekakor je primerno, da stroške za nadzornika dražbe krijejo države članice in da se ti stroški odštejejo od prihodkov od prodaje na dražbi. Poleg tega je primerno, da pogodba o imenovanju nadzornika dražbe razlikuje med stroški nadzornika dražbe, ki se spreminjajo predvsem glede na število dražb, in vsemi ostalimi stroški. Natančno razločevanje med temi stroški bi moralo biti prepuščeno odločanju v skupnem postopku za oddajo naročil.
(44)
Imenovati bi bilo treba nepristranskega nadzornika dražbe, ki bi spremljal postopek dražbe in poročal o njegovi skladnosti s cilji člena 10(4) Direktive 2003/87/ES, o skladnosti z določbami te uredbe in o vseh primerih protikonkurenčnega obnašanja ali zlorabe trga. Za spremljanje dražb je potrebno skupno ukrepanje držav članic in Komisije, podobno kot v primeru dražb, zato je primeren skupni postopek za oddajo naročil. Zahtevati bi bilo treba, da dražbeni sistemi, uradni dražitelji in pristojni nacionalni organi, odgovorni za nadzorovanje dražbenega sistema, investicijska podjetja ali kreditne institucije ali druge osebe, pooblaščene za licitiranje v imenu drugih, ki sodelujejo na dražbah, ali za preiskave in pregon zlorab trga, sodelujejo z nadzornikom dražb pri opravljanju njegovih nalog.
(45)
Za zagotovitev nepristranskosti nadzornika dražb bi morali glede zahtev za imenovanje nadzornika dražb upoštevati kandidate z najmanjšim tveganjem za navzkrižje interesov ali zlorabo trga, zlasti ob upoštevanju njihovih morebitnih dejavnosti na sekundarnem trgu ter njihovih notranjih postopkov in ukrepov za ublažitev tveganja za navzkrižje interesov ali zlorabo trga, brez vplivanja na njihovo sposobnost, da svoje naloge opravljajo pravočasno ter v skladu z najvišjimi poklicnimi in kakovostnimi standardi.
(46)
Protikonkurenčno obnašanje in zloraba trga sta nezdružljiva z načeli odprtosti, preglednosti, usklajenosti in nediskriminacije, na katerih temelji ta uredba. Ta uredba bi morala zato vsebovati ustrezne določbe za ublažitev tveganja za takšno obnašanje na dražbah. Glavni dejavniki, ki pomagajo ublažiti tveganje za zlorabo trga, so skupni dražbeni sistem, preprosta zasnova dražb, razmeroma velika pogostost dražb, naključno razreševanje izenačenih ponudb, ustrezen dostop do dražb, enakopravno razkrivanje informacij in preglednost pravil. Finančni instrument kot sredstvo za prodajo pravic na dražbi tako uradnemu dražitelju kot ponudnikom omogoča, da koristijo zaščitne ukrepe, ki so jim na voljo znotraj zakonodajnega okvira, ki velja za finančne trge. Ta uredba bi morala določiti pravila, podobna tistim, ki veljajo za finančne instrumente, tako da se zmanjša tveganje za zlorabe trga v primerih, ko finančni produkt na dražbi ni finančni instrument. Nepristranski nadzornik dražbe bi moral oceniti celoten postopek dražbe in dražbe same ter upoštevanje pravil, ki veljajo zanje.
(47)
Poleg tega je nujno zagotoviti integriteto uradnega dražitelja. Države članice bi torej morale pri imenovanju uradnega dražitelja upoštevati kandidate z najmanjšim tveganjem za navzkrižje interesov ali zlorabo trga, zlasti ob upoštevanju njihovih morebitnih dejavnosti na sekundarnem trgu ter njihovih notranjih postopkov in ukrepov za ublažitev tveganja za navzkrižje interesov ali zlorabo trga, brez vplivanja na njihovo sposobnost, da svoje naloge opravljajo pravočasno ter v skladu z najvišjimi poklicnimi in kakovostnimi standardi. Posledica te zahteve je, da se državam članicam izrecno prepove izmenjava kakršnih koli notranjih informacij o dražbah z njihovim uradnim dražiteljem. Kršitev te prepovedi se kaznuje z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi sankcijami.
(48)
Poleg tega bi bilo zaželeno omogočiti, da dražbeni sistem spremlja obnašanje ponudnikov in v primeru zlorabe trga, pranja denarja in financiranja terorizma o tem obvesti pristojne nacionalne organe, v skladu z obveznostmi poročanja, določenimi v Direktivi 2003/6/ES, ter ob izvajanju obveznosti poročanja, določenih v Direktivi 2005/60/ES.
(49)
Pri uporabi nacionalnih predpisov, s katerimi se v ustreznem obsegu prenašata naslova III in IV direktiv 2004/39/ES in 2003/6/ES, bi morali pristojni organi zadevnih držav članic primerno upoštevati ustrezne določbe ukrepov Unije, s katerimi se izvajata ti direktivi.
(50)
Zaželeno je tudi, da ta uredba določa možnost uvedbe zgornje meje za količino pravic, ki jo lahko ponudi posamezni ponudnik, kot delež skupne količine pravic, ki se prodajajo na posameznih dražbah ali v celem danem koledarskem letu, ali katerih koli drugih ustreznih popravnih ukrepov. Glede na možno upravno obremenitev, ki bi jo lahko sprožila ta možnost, bi jo bilo treba aktivirati le v primerih, ko so pristojni nacionalni organi prejeli uradno obvestilo o zlorabi trga, pranju denarja ali financiranju terorizma in se nanj niso odločili odzvati, pod pogojem da se dokažeta potreba po njeni aktivaciji in njena učinkovitost. Za aktivacijo te možnosti bi bilo treba pridobiti predhodno mnenje Komisije o tej zadevi. Preden poda svoje mnenje, bi se morala Komisija posvetovati z državami članicami in nadzornikom dražbe o predlogu, ki ga predstavi dražbeni sistem. Za to mnenje bo pomembna tudi lastna preučitev Komisije, ali je trg s pravicami do emisije dovolj zaščiten pred zlorabo trga v skladu s členom 12(1a) Direktive 2003/87/ES.
(51)
Primerno je tudi, da druge osebe, ki jih države članice pooblastijo za licitiranje v imenu strank svojega glavnega podjetja, upoštevajo kodeks ravnanja, določen v tej uredbi, tako da zagotovijo primerno zaščito za svoje stranke.
(52)
Ta uredba mora določiti jezikovno ureditev, ki velja za vsak dražbeni sistem, na način, ki zagotavlja preglednost in uravnoteženo izpolnjevanje cilja glede nediskriminatornega dostopa do dražb in zagotavljanja stroškovno najbolj učinkovite jezikovne ureditve. Dokumentacija, ki ni objavljena v Uradnem listu Evropske unije, mora biti objavljena v jeziku, ki se običajno uporablja na področju mednarodnih financ, in sicer v angleščini. Uporaba jezika, ki se običajno uporablja na področju mednarodnih financ, je bila že določena z Direktivo 2003/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. novembra 2003 o prospektu, ki se objavi ob javni ponudbi ali sprejemu vrednostnih papirjev v trgovanje in o spremembi Direktive 2001/34/ES (9).
(53)
Države članice lahko na lastne stroške poskrbijo za prevod vse dokumentacije v svoje uradne nacionalne jezike. Kadar se država članica odloči za slednje, bi morali tudi samostojni dražbeni sistemi na stroške tiste države članice, ki je zadevni samostojni dražbeni sistem imenovala, prevesti vso dokumentacijo v zvezi s svojim lastnim dražbenim sistemom v jezik zadevne države članice. Posledično bi morali biti dražbeni sistemi torej sposobni obvladovati vse ustno in pisno sporazumevanje s prosilci za dostop do licitiranja, osebami, ki imajo dostop do licitiranja, ali ponudniki, ki sodelujejo na dražbi, v katerem koli jeziku, kadar država članica poskrbi za prevod na lastne stroške, če jo takšne osebe za to zaprosijo. Dražbeni sistemi takšnim osebam za to storitev ne smejo zaračunati dodatnih stroškov. Takšne stroške bi morali enakomerno kriti vsi ponudniki v zadevnem dražbenem sistemu, da se zagotovi enakopraven dostop do dražb po vsej Uniji.
(54)
Zaradi pravne varnosti in preglednosti bi morala ta uredba vsebovati podrobne določbe o drugih vidikih prodaje na dražbah, kot so objavljanje, razglasitev in obveščanje o izidih dražb, zaščita zaupnih informacij, popravljanje napak pri opravljenih plačilih ali prenosih pravic ali pri zavarovanju s premoženjem, danem ali sproščenem v skladu s to uredbo, pravica do pritožbe na odločitve dražbenega sistema in začetek veljavnosti.
(55)
Za namene te uredbe se šteje, da investicijska podjetja, ki oddajajo ponudbe za finančne instrumente v svojem imenu ali v imenu strank, opravljajo investicijsko storitev ali dejavnost.
(56)
Ta uredba ne posega v preučitev, ki jo opravi Komisija v skladu s členom 12(1a) Direktive 2003/87/ES, ali je trg s pravicami do emisij dovolj zaščiten pred zlorabo trga, niti na morebitne predloge, ki jih lahko Komisija oblikuje za zagotovitev takšne zaščite. Ta uredba namerava zagotoviti, da so med čakanjem na izid preučitve Komisije trgovalni pogoji pošteni in urejeni.
(57)
Ta uredba ne vpliva na izvajanje členov 107 in 108 Pogodbe, na primer kar zadeva ureditve za zagotovitev poštenega, polnega in enakovrednega dostopa za mala in srednja podjetja, vključena v shemo Unije o trgovanju z emisijami, ter dostopa za male onesnaževalce.
(58)
Ta uredba ne vpliva na uporabo katerih koli veljavnih pravil notranjega trga EU.
(59)
Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki jih priznavata zlasti Listina Evropske unije o temeljnih pravicah in zlasti člen 11 Listine, ter člen 10 Evropske konvencije o človekovih pravicah. V tem smislu ta uredba na noben način ne preprečuje državam članicam, da bi uporabljale svoja ustavna pravila glede svobode tiska in svobode izražanja v medijih.
(60)
Za zagotovitev predvidljivih in pravočasnih dražb mora ta uredba začeti veljati kar najhitreje.
(61)
Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem odbora iz člena 23(1) Direktive 2003/87/ES -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
POGLAVJE I
SPLOŠNE DOLOČBE
Člen 1
Vsebina
Ta uredba določa pravila o časovnem načrtu, upravljanju in drugih vidikih dražbe pravic do emisije na podlagi Direktive 2003/87/ES.
Člen 2
Področje uporabe
Ta uredba se uporablja za dodelitev prek dražbe za pravice iz poglavja II (letalstvo) Direktive 2003/87/ES in za dodelitev prek dražbe za pravice iz poglavja III (nepremične naprave) navedene direktive, ki veljajo za predajo v trgovalnih obdobjih od 1. januarja 2013 dalje.
Člen 3
Opredelitve pojmov
V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:
1.
„standardizirana terminska pogodba“ pomeni pravice, ki se na dražbi prodajajo kot finančni instrumenti v skladu s členom 38(3) Uredbe Komisije (ES) št. 1287/2006 (10), z rokom dobave na dogovorjen datum v prihodnosti po končni ceni na dražbi, določeni v skladu s členom 7(2) te uredbe, pri katerih so pozivi h gibljivemu kritju, ki odražajo cenovna gibanja, plačljivi v gotovini;
2.
„standardizirana terminska pogodba“ pomeni pravice, ki se na dražbi prodajajo kot finančni instrumenti v skladu s členom 38(3) Uredbe (ES) št. 1287/2006, z rokom dobave na dogovorjen datum v prihodnosti po končni ceni na dražbi, določeni v skladu s členom 7(2) te uredbe, pri katerih so lahko pozivi h gibljivemu kritju, ki odražajo cenovna gibanja, kriti bodisi z zavarovanjem s premoženjem ali z dogovorjenim vladnim jamstvom, kar koli izbere centralna nasprotna stranka;
3.
„dvodnevna promptna pogodba“ pomeni pravice, ki se na dražbi prodajajo z rokom dobave na dogovorjen datum najpozneje drugi trgovalni dan od dneva dražbe, v skladu s členom 38(2)(a) Uredbe (ES) št. 1287/2006;
4.
„petdnevna standardizirana terminska pogodba“ pomeni pravice, ki se na dražbi prodajajo kot finančni instrumenti v skladu s členom 38(3) Uredbe (ES) št. 1287/2006 z rokom dobave na dogovorjen datum najpozneje v petih trgovalnih dneh od dneva dražbe;
5.
„ponudba“ pomeni ponudbo na dražbi za pridobitev neke količine pravic po določeni ceni;
6.
„licitacijsko obdobje“ pomeni časovno obdobje, v katerem se lahko predložijo ponudbe;
7.
„trgovalni dan“ pomeni kateri koli dan, na katerega sta dražbeni sistem in z njim povezani klirinški sistem ali poravnalni sistem odprta za trgovanje;
8.
„investicijsko podjetje“ pomeni isto kot v točki 1 člena 4(1) Direktive 2004/39/ES;
9.
„kreditna institucija“ pomeni isto kot v členu 4(1) Direktive 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta (11);
10.
„finančni instrument“ pomeni isto kot v točki 17 člena 4(1) Direktive 2004/39/ES, razen če je v tej uredbi določeno drugače;
11.
„sekundarni trg“ pomeni trg, na katerem osebe kupujejo ali prodajajo pravice, preden ali potem ko so bile dodeljene brezplačno ali prek dražbe;
12.
„nadrejeno podjetje“ pomeni isto kot v členih 1 in 2 Direktive Sveta 83/349/EGS (12);
13.
„podrejeno podjetje“ pomeni isto kot v členih 1 in 2 Direktive 83/349/EGS;
14.
„povezano podjetje“ pomeni podjetje, ki ga z nadrejenim ali podrejenim podjetjem veže odnos v smislu člena 12(1) Direktive 83/349/EGS;
15.
„nadzor“ pomeni isto kot v členu 3(2) in (3) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (13), kot se uporablja v Prečiščenem obvestilu Komisije o pravni pristojnosti (14). Za določitev pojma nadzora podjetij v državni lasti se uporabljajo uvodna izjava 22 navedene uredbe ter člena 52 in 53 Obvestila;
16.
„dražbeni postopek“ pomeni postopek, ki vključuje določitev časovnega razporeda dražb, postopke za dostop do licitiranja, postopke za oddajo ponudb, izvedbo dražbe, izračun in razglasitev izidov dražbe, ureditve za plačilo dolgovanega zneska, dobavo pravic in upravljanje zavarovanja s premoženjem, potrebnega za kritje morebitnih tveganj pri transakciji, ter nadzorovanje in spremljanje pravilnega poteka dražb v dražbenem sistemu;
17.
„pranje denarja“ pomeni isto kot v členu 1(2) Direktive 2005/60/ES ob upoštevanju člena 1(3) in (5) navedene direktive;
18.
„financiranje terorizma“ pomeni isto kot v členu 1(4) Direktive 2005/60/ES ob upoštevanju člena 1(5) navedene direktive;
19.
„kriminalna dejavnost“ pomeni isto kot v členu 3(4) Direktive 2005/60/ES;
20.
„uradni dražitelj“ pomeni vsak javni ali zasebni subjekt, ki ga država članica imenuje za prodajo pravic na dražbi v njenem imenu;
21.
„določeni imetniški račun“ pomeni eno ali več vrst imetniškega računa, določenega v veljavni uredbi Komisije, sprejeti v skladu s členom 19(3) Direktive 2003/87/ES, za namene sodelovanja v postopku dražbe ali njegovega izvajanja, vključno s hrambo pravic na depozitnem računu do njihove dobave v skladu s to uredbo;
22.
„določeni bančni račun“ pomeni bančni račun, ki ga uradni dražitelj, ponudnik ali njegov pravni naslednik imenuje za sprejemanje dolgovanih plačil v skladu s to uredbo;
23.
„dolžnost skrbnosti pri ugotavljanju identitete stranke“ pomeni isto kot v členu 8(1) Direktive 2005/60/ES ob upoštevanju člena 8(2) navedene direktive;
24.
„dejanski lastnik“ pomeni isto kot v členu 3(6) Direktive 2005/60/ES;
25.
„overjena kopija“ pomeni verodostojno kopijo izvirnega dokumenta, ki je overjena kot dejanska kopija izvirnika pri usposobljenem pravniku, računovodji, notarju ali podobnem strokovnjaku, ki je po nacionalnem pravu zadevne države članice pristojen za uradno potrditev, da je neka kopija resnično kopija izvirnika;
26.
„politično izpostavljene osebe“ pomeni isto kot v členu 3(8) Direktive 2005/60/ES;
27.
„zloraba trga“ pomeni bodisi trgovanje na podlagi notranjih informacij, kot je opredeljeno v točki 28 tega člena ali prepovedano v členu 38, bodisi tržno manipulacijo, kot je opredeljena v točki 30 tega člena ali v členu 37(b), ali oboje;
28.
„trgovanje na podlagi notranjih informacij“ pomeni uporabo notranjih informacij, kot je prepovedana s členi 2, 3 in 4 Direktive 2003/6/ES v zvezi s finančnim instrumentom v smislu člena 1(3) Direktive 2003/6/ES, navedenim v členu 9 navedene direktive, razen če ni v tej uredbi določeno drugače;
29.
„notranje informacije“ pomeni isto kot v členu 1(1) Direktive 2003/6/ES v zvezi s finančnim instrumentom v smislu člena 1(3) Direktive 2003/6/ES, navedenim v členu 9 navedene direktive, razen če ni v tej uredbi določeno drugače;
30.
„tržna manipulacija“ pomeni isto kot v členu 1(2) Direktive 2003/6/ES v zvezi s finančnim instrumentom v smislu člena 1(3) Direktive 2003/6/ES, navedenim v členu 9 navedene direktive, razen če ni v tej uredbi določeno drugače;
31.
„klirinški sistem“ pomeni eno ali več infrastruktur, povezanih z dražbenim sistemom, ki lahko ponujajo storitve obračuna, kritja, pobota, upravljanja zavarovanja s premoženjem, poravnav in dobave ter katere koli druge storitve, ki jih izvaja centralna nasprotna stranka, do katerih se neposredno ali posredno dostopa prek članov centralne nasprotne stranke, ki delujejo kot posredniki med svojimi strankami in centralno nasprotno stranko;
32.
„obračun“ pomeni vse postopke, ki potekajo pred začetkom licitacijskega obdobja, med licitacijskim obdobjem in po koncu licitacijskega obdobja do poravnave, kar vključuje upravljanje z vsemi tveganji, ki nastopijo v tem časovnem obdobju, vključno s pobotom, kritjem ali novacijo, ali vse ostale storitve, ki jih po možnosti izvede klirinški ali poravnalni sistem;
33.
„kritje“ pomeni postopek, s katerim uradni dražitelj ali ponudnik oziroma eden ali več posrednikov, ki delujejo v njunem imenu, zagotovi zavarovanje s premoženjem, da zavaruje določen finančni položaj, kar vključuje celoten postopek izmere, izračuna in upravljanja zavarovanja s premoženjem, uporabljenega za zavarovanje takšnih finančnih položajev, s katerim se zagotovi, da so vse plačilne obveznosti ponudnika in vse dobavne obveznosti uradnega dražitelja oziroma enega ali več posrednikov, ki delujejo v njunem imenu, izpolnjene v zelo kratkem časovnem obdobju;
34.
„poravnava“ pomeni plačilo dolgovanega zneska, ki ga izvede uspešni ponudnik ali njegov pravni naslednik ali centralna nasprotna stranka ali posrednik za poravnavo, za pravice, ki bodo dobavljene temu ponudniku ali njegovemu pravnemu nasledniku ali centralni nasprotni stranki ali posredniku za poravnavo, ter dobavo pravic uspešnemu ponudniku ali njegovemu pravnemu nasledniku ali centralni nasprotni stranki ali posredniku za poravnavo;
35.
„centralna nasprotna stranka“ pomeni subjekt, ki posreduje bodisi neposredno med uradnim dražiteljem in ponudnikom ali njegovim pravnim naslednikom ali med posredniki, ki ju zastopajo, ter deluje kot izključna stranka vsakega izmed njiju, ki zagotavlja plačilo prihodkov od prodaje na dražbi uradnemu dražitelju ali posredniku, ki ga zastopa, oziroma dobavo pravic z dražbe ponudniku ali posredniku, ki ga zastopa, v skladu s členom 48;
36.
„poravnalni sistem“ pomeni vsako infrastrukturo, ki je ali ni povezana z dražbenim sistemom in lahko nudi storitve poravnave, kar lahko vključuje obračun, pobot, upravljanje zavarovanja s premoženjem ali katere koli druge potrebne storitve, katerih končni cilj je omogočiti dobavo pravic v imenu uradnega dražitelja uspešnemu ponudniku ali njegovemu pravnemu nasledniku in plačilo dolgovanega zneska, ki ga uspešni ponudnik ali njegov pravni naslednik nakaže uradnemu dražitelju na enega od naslednjih načinov:
(a)
prek bančnega sistema in registra Unije;
(b)
prek enega ali več posrednikov za poravnavo, ki delujejo v imenu uradnega dražitelja in ponudnika ali njegovega pravnega naslednika, z neposrednim dostopom do posrednika za poravnavo ali posrednim dostopom prek članov posrednika za poravnavo, ki posredujejo med svojimi strankami in posrednikom za poravnavo;
37.
„posrednik za poravnavo“ pomeni subjekt, ki deluje kot posrednik, ki dražbenemu sistemu priskrbi račune, prek katerih se varno prenašajo navodila za prenos pravic za prodajo na dražbi, ki jih da uradni dražitelj ali njegov zastopnik, ter plačilo končne cene na dražbi, ki ga izvedejo uspešni ponudnik, njegov pravni naslednik ali njuni zastopniki, pri čemer prenosi potekajo istočasno ali skoraj istočasno ter na zajamčen način;
38.
„zavarovanje s premoženjem“ pomeni oblike dodatnega jamstva iz člena 2(m) Direktive 98/26/ES Evropskega parlamenta in Sveta (15), vključno z vsemi pravicami, ki jih klirinški sistem ali poravnalni sistem sprejme kot jamstvo;
39.
„regulirani trg“ pomeni isto kot v točki 14 člena 4(1) Direktive 2004/39/ES;
40.
„MSP“ pomeni upravljavce ali operatorje zrakoplovov, ki so mala in srednje velika podjetja v smislu Priporočila Komisije 2003/361/ES (16);
41.
„mali onesnaževalci“ pomeni upravljavce ali operatorje zrakoplovov, ki so v treh koledarskih letih pred letom, v katerem sodelujejo na dražbi, povprečno izpustili 25 000 ton ekvivalenta ogljikovega dioksida ali manj, kot dokazujejo njihove preverjene emisije;
42.
„upravljavec trga“ pomeni isto kot v točki 13 člena 4(1) Direktive 2004/39/ES;
43.
„sedež“ pomeni kar koli od naslednjega:
(a)
kraj bivanja ali stalni naslov v Uniji za namene tretjega pododstavka člena 6(3);
(b)
isto kot v točki 20(a) člena 4(1) Direktive 2004/39/ES ob upoštevanju zahtev člena 5(4) navedene direktive za namene člena 18(2) te uredbe;
(c)
isto kot v točki 20(a) člena 4(1) Direktive 2004/39/ES ob upoštevanju zahtev člena 5(4) navedene direktive za namene člena 18(3) te uredbe, v primeru oseb iz točke (b) člena 18(1) te uredbe;
(d)
isto kot v točki 7 člena 4 Direktive 2006/48/ES za namene člena 18(3) te uredbe v primeru oseb iz točke (c) člena 18(1) te uredbe;
(e)
isto kot v točki 20(a) člena 4(1) Direktive 2004/39/ES za namene člena 19(2) te uredbe v primeru poslovnega združenja, navedenega v točki (d) člena 18(1) te uredbe;
(f)
isto kot v točki 20(b) člena 4(1) Direktive 2004/39/ES za namene člena 35(4), (5) in (6) ter člena 42(1).
POGLAVJE II
ZASNOVA DRAŽB
Člen 4
Finančni produkti na dražbi
1. Pravice se dajo v prodajo v dražbenem sistemu v obliki standardiziranih elektronskih pogodb, s katerimi se trguje v navedenem dražbenem sistemu („finančni produkt na dražbi“). S finančnimi produkti na dražbi ni treba trgovati v istem dražbenem sistemu, v katerem so pravice dobavljene v dveh trgovalnih dneh po dražbi.
2. Dokler niso vzpostavljeni pravni ukrepi in tehnični pogoji za dobavo pravic, vsaka država članica na dražbi prodaja pravice v obliki bodisi standardizirane terminske pogodbe bodisi nestandardizirane terminske pogodbe.
Standardizirane terminske pogodbe ali nestandardizirane terminske pogodbe se na dražbi prodajajo v skladu s členom 11(1) in členom 32 ter Prilogo I.
Dobava standardiziranih terminskih pogodb ali nestandardiziranih terminskih pogodb se lahko odloži na datum, ki ni poznejši od 31. decembra 2013.
3. Najpozneje tri mesece po vzpostavitvi pravnih ukrepov in tehničnih pogojev za dobavo pravic vsaka država članica na dražbi prodaja pravice v obliki bodisi dvodnevne promptne pogodbe bodisi petdnevne standardizirane terminske pogodbe.
Člen 5
Oblika dražbe
Dražbe se izvajajo v obliki, ki ponudnikom omogoča, da ponudbe oddajajo v danem licitacijskem obdobju, ne da bi videli ponudbe, ki so jih oddali drugi ponudniki. Vsak uspešen ponudnik za vsako pravico plača isto končno ceno na dražbi, določeno v členu 7, ne glede na ponujeno ceno.
Člen 6
Oddajanje in umik ponudb
1. Najmanjši obseg ponudbe je en lot.
En lot dvodnevnih promptnih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb šteje 500 pravic.
En lot standardiziranih terminskih pogodb ali nestandardiziranih terminskih pogodb šteje 1 000 pravic.
2. V vsaki ponudbi mora biti navedeno naslednje:
(a)
identiteta ponudnika in podatek, ali licitira v svojem imenu ali v imenu stranke;
(b)
kadar ponudnik licitira v imenu stranke, identiteta stranke;
(c)
količina ponudb kot število pravic v celih večkratnikih lotov po 500 ali 1 000 pravic;
(d)
ponujena cena v eurih za vsako pravico, zaokrožena na dve decimalni mesti.
3. Vsaka ponudba se lahko odda, spremeni ali umakne zgolj v danem licitacijskem obdobju.
Oddane ponudbe se lahko spremenijo ali umaknejo do danega roka pred zaključkom licitacijskega obdobja. Ta rok določi zadevni dražbeni sistem in ga objavi na svoji spletni strani vsaj pet trgovalnih dni pred začetkom licitacijskega obdobja.
Vsako ponudbo lahko odda, spremeni ali umakne samo fizična oseba s sedežem v Uniji, ki je imenovana v skladu s členom 19(2)(d) in pooblaščena, da najde ponudnika za vse namene, povezane z dražbami, vključno z oddajanjem ponudb („zastopnik ponudnika“).
Vsaka ponudba postane zavezujoča takoj, ko je oddana, razen če se umakne ali spremeni v skladu s tem odstavkom ali umakne v skladu z odstavkom 4.
4. Če je zadevni dražbeni sistem prepričan, da je bila pri oddaji ponudbe storjena resnična napaka, lahko na zahtevo zastopnika ponudnika napačno oddano ponudbo obravnava kot umaknjeno po zaključku licitacijskega obdobja, vendar preden je bila določena končna cena na dražbi.
5. Prejem, prenos ali oddaja ponudbe s strani investicijskega podjetja ali kreditne institucije pri katerem koli dražbenem sistemu se šteje za investicijsko storitev v smislu točke 2 člena 4(1) Direktive 2004/39/ES, kadar je finančni produkt na dražbi finančni instrument.
Člen 7
Končna cena na dražbi in razreševanje izenačenih ponudb
1. Končna cena na dražbi se določi ob zaključku licitacijskega obdobja.
2. Dražbeni sistem razvrsti prejete ponudbe po vrstnem redu glede na višino ponudbe. Kadar je vrednost več ponudb enaka, se te ponudbe razporedijo z naključnim izborom, skladnim z algoritmom, ki ga dražbeni sistem določi pred dražbo.
Količine, za katere so oddane ponudbe, se seštejejo z začetkom pri najvišji ponujeni ceni. Vrednost ponudbe, pri kateri vsota količin, za katere so oddane ponudbe, ustreza količini pravic za prodajo na dražbi ali jo presega, postane končna cena na dražbi.
3. Vsem ponudbam, ki sestavljajo vsoto količin, za katere so oddane ponudbe, določeno na podlagi odstavka 2, se dodelijo pravice po končni ceni na dražbi.
4. Kadar skupna količina uspešnih ponudb, določena v skladu z odstavkom 2, presega količino pravic, ki se prodajajo na dražbi, se zadnji ponudbi, ki sestavlja vsoto količin, za katere so oddane ponudbe, dodeli preostala količina pravic, ki se prodajajo na dražbi.
5. Kadar skupna količina ponudb, razvrščenih v skladu z odstavkom 2, ne dosega količine pravic, ki se prodajajo na dražbi, dražbeni sistem dražbo prekliče.
6. Kadar je končna cena na dražbi znatno nižja od cene na sekundarnem trgu, ki prevladuje med licitacijskim obdobjem in tik pred njim ob upoštevanju kratkoročne nestanovitnosti cen pravic v določenem obdobju pred dražbo, dražbeni sistem dražbo prekliče.
7. Dražbeni sistem pred začetkom dražbe določi metodologijo za uporabo odstavka 6, potem ko se je posvetoval z nadzornikom dražbe in pridobil njegovo mnenje o zadevi ter obvestil pristojne nacionalne organe iz člena 56. Zadevni dražbeni sistem v največji možni meri upošteva mnenje nadzornika dražbe.
V času med dvema licitacijskima obdobjema v istem dražbenem sistemu lahko zadevni dražbeni sistem spremeni metodologijo po posvetu z nadzornikom dražbe in priglasitvi pristojnim nacionalnim organom iz člena 56.
8. Kadar je dražba preklicana na podlagi odstavka 5 ali 6, se količina pravic za prodajo na dražbi enakomerno razporedi med naslednje dražbe, ki jih načrtuje isti dražbeni sistem.
Za pravice iz poglavja III Direktive 2003/87/ES se količina pravic za prodajo na dražbi enakomerno razporedi med naslednje štiri načrtovane dražbe.
Za pravice iz poglavja II Direktive 2003/87/ES se količina pravic za prodajo na dražbi enakomerno razporedi med naslednji dve načrtovani dražbi.
POGLAVJE III
ČASOVNI RAZPORED DRAŽB
Člen 8
Časovni načrt in pogostost
1. Vsak dražbeni sistem ločeno izvaja dražbe v lastnih rednih ponavljajočih se licitacijskih obdobjih. Licitacijsko obdobje se začne in konča na isti trgovalni dan. Licitacijsko obdobje traja najmanj dve uri. Licitacijska obdobja dveh ali več dražbenih sistemov se ne smejo prekrivati in med dvema zaporednima licitacijskima obdobjema mora biti razmak vsaj dveh ur.
2. Dražbeni sistem določi datum in čas dražb ob upoštevanju državnih praznikov, ki vplivajo na mednarodne finančne trge, in vseh drugih ustreznih dogodkov ali okoliščin, ki bi po mnenju dražbenega sistema lahko vplivali na ustrezen potek dražb, tako da bi bile potrebne spremembe. V dveh tednih vsakega leta v času božiča in novega leta se dražbe ne izvajajo.
3. V izjemnih okoliščinah lahko vsak dražbeni sistem po posvetovanju z nadzornikom dražbe in pridobitvi njegovega mnenja spremeni čas katerega koli licitacijskega obdobja, tako da o tem obvesti vse osebe, ki bi jih to lahko zadevalo. Zadevni dražbeni sistem v največji možni meri upošteva mnenje nadzornika dražbe.
4. Od šeste dražbe dalje ali prej dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1) ali (2), izvaja dražbe pravic iz poglavja III Direktive 2003/87/ES najmanj enkrat tedensko in dražbe pravic iz poglavja II Direktive 2003/87/ES najmanj enkrat na dva meseca.
Na nobenega od največ dveh dni v tednu, ko dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1) ali (2), izvaja dražbo, noben drug dražbeni sistem ne sme izvajati dražb. Kadar dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1) ali (2), izvaja dražbe pogosteje kot dva dneva v tednu, določi in objavi, na katera dva dneva ne smejo potekati druge dražbe. To stori najpozneje ob določitvi in objavi, ki sta navedeni v členu 11(1).
5. Od šeste dražbe dalje ali prej je količina pravic, ki bodo prodane na dražbi, ki jo izvaja dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1) ali (2), enakomerno razporejena med dražbe, ki se izvajajo v danem letu, le da so količine, ki se prodajajo na dražbah avgusta vsako leto, za polovico manjše od količin, ki se prodajajo na dražbah v ostalih mesecih leta.
6. Dodatne določbe o časovnem načrtu in pogostosti dražb, ki jih izvaja kateri koli dražbeni sistem razen dražbenih sistemov, imenovanih v skladu s členom 26(1) ali (2), so navedene v členu 32.
Člen 9
Okoliščine, ki preprečujejo izvajanje dražb
Brez poseganja v uporabo pravil iz člena 58, kjer je to primerno, lahko dražbeni sistem prekliče dražbo, kadar je pravilen potek zadevne dražbe moten ali se pričakuje, da bo moten, zaradi kakršnih koli okoliščin, ki vplivajo na varnost ali zanesljivost sistema informacijske tehnologije, ki je potreben za vlogo za dostop do licitiranja, dostop do dražbe ali njeno izvedbo.
Za pravice iz poglavja III Direktive 2003/87/ES se količina pravic, ki bodo prodane na dražbi, enakomerno razporedi med naslednje štiri načrtovane dražbe.
Za pravice iz poglavja II Direktive 2003/87/ES se količina pravic, ki bodo prodane na dražbi, enakomerno razporedi med naslednji dve načrtovani dražbi.
Člen 10
Letne količine pravic za prodajo na dražbi iz poglavja III Direktive 2003/87/ES
1. Količina vseh pravic iz poglavja III Direktive 2003/87/ES, ki bodo prodane na dražbi v letih 2011 ali 2012, ter finančni produkti na dražbi, s pomočjo katerih bodo pravice prodane na dražbi, se določijo v Prilogi I k tej uredbi.
2. Količina pravic iz poglavja III Direktive 2003/87/ES, ki bodo prodane na dražbi v letih 2013 in 2014, je enaka količini pravic, določeni v skladu s členoma 9 in 9a navedene direktive za zadevno koledarsko leto, od katere se odštejejo brezplačno dodeljene pravice iz členov 10a(7) in 11(2) navedene direktive ter polovica skupne količine vseh pravic za prodajo na dražbi v letih 2011 in 2012.
Količina pravic iz poglavja III Direktive 2003/87/ES, ki bodo prodane na dražbi vsako koledarsko leto od leta 2015 dalje, je enaka količini pravic, določeni v skladu s členoma 9 in 9a navedene direktive za zadevno koledarsko leto, od katere se odštejejo brezplačno dodeljene pravice iz členov 10a(7) in 11(2) navedene direktive.
Vse količine, ki bodo prodane na dražbi v skladu s členom 24 Direktive 2003/87/ES, se prištejejo h količini pravic, ki bodo prodane na dražbi v danem koledarskem letu, določeni v skladu s prvim ali drugim pododstavkom tega odstavka.
Pri količini pravic iz poglavja III Direktive 2003/87/ES, ki se prodajajo na dražbi v zadnjem letu vsakega trgovalnega obdobja, se bosta upoštevala vsako prenehanje opravljanja dejavnosti naprave v skladu s členom 10a(19) navedene direktive ter vsaka prilagoditev stopnje brezplačnih dodelitev v skladu s členom 10a(20) navedene direktive in pravic, ki ostanejo v rezervi za nove udeležence v skladu s členom 10a(7) navedene direktive.
3. Količina pravic iz poglavja III Direktive 2003/87/ES, ki bodo prodane na dražbi vsako koledarsko leto od leta 2013 dalje, temelji na ocenjeni količini pravic, ki bodo prodane na dražbi, ki jo Komisija določi in objavi v skladu s členom 10(1) navedene direktive, ali na najnovejši prilagoditvi prve ocene Komisije, kot je objavljena do 31. januarja predhodnega leta.
Vse nadaljnje spremembe količine pravic, ki bodo prodane na dražbi v danem koledarskem letu, se upoštevajo pri količini pravic, ki bodo prodane na dražbi v naslednjem koledarskem letu.
4. Brez poseganja v člen 10a(7) Direktive 2003/87/ES je v vsakem danem koledarskem letu delež pravic vsake države članice iz poglavja III navedene direktive, ki bodo prodane na dražbi, enak deležu, določenemu v skladu s členom 10(2) iste direktive, od katerega se odšteje morebitna prehodna brezplačna dodelitev, ki jo navedena država članica izvede v skladu s členom 10c Direktive 2003/87/ES v navedenem koledarskem letu, prištejejo pa se mu vse morebitne pravice, ki jih bo navedena država članica prodala na dražbi v istem koledarskem letu v skladu s členom 24 navedene direktive.
Člen 11
Časovni razpored posameznih dražb pravic iz poglavja III Direktive 2003/87/ES, ki se prodajajo na dražbi prek dražbenih sistemov, imenovanih v skladu s členom 26(1) ali (2) te uredbe
1. Dražbeni sistemi, imenovani v skladu s členom 26(1) ali (2) te uredbe določijo in objavijo licitacijska obdobja, posamezne količine, datume dražb ter finančni produkt na dražbi in datume za plačilo in dobavo pravic iz poglavja III Direktive 2003/87/ES, ki bodo prodane na posameznih dražbah v vsakem koledarskem letu, do 28. februarja predhodnega leta ali čim prej po tem datumu, ko je to izvedljivo, potem ko so se o tem posvetovale s Komisijo in pridobile njeno mnenje. Zadevni dražbeni sistemi v največji možni meri upoštevajo mnenje Komisije.
2. Dražbeni sistemi, imenovani v skladu s členom 26(1) ali (2) te uredbe, svoje določitve in objave v skladu z odstavkom 1 tega člena utemeljijo na ocenjeni količini pravic, ki bodo prodane na dražbi, kot jo določi in objavi Komisija, ali na najnovejši spremembi izvirne ocene Komisije na podlagi člena 10(1) Direktive 2003/87/ES.
3. Zadevni dražbeni sistem lahko spremeni licitacijska obdobja, posamezne količine in datume dražb pravic iz poglavja III Direktive 2003/87/ES, ki se prodajajo na posameznih dražbah v zadnjem letu vsakega trgovalnega obdobja, tako da se upoštevata vsako prenehanje opravljanja dejavnosti naprave v skladu s členom 10a(19) navedene direktive in vsaka prilagoditev stopnje brezplačnih dodelitev v skladu s členom 10a(20) navedene direktive ali pravic, ki ostanejo v rezervi za nove udeležence v skladu s členom 10a(7) navedene direktive.
4. Časovni razpored posameznih dražb pravic iz poglavja III Direktive 2003/87/ES, ki jih izvaja dražbeni sistem, ki ni eden od dražbenih sistemov, imenovanih v skladu s členom 26(1) ali (2) te uredbe, je določen in objavljen v skladu s členom 32 te uredbe.
Člen 12
Letne količine pravic, ki se prodajajo na dražbi, iz poglavja II Direktive 2003/87/ES
1. Količina pravic iz poglavja II direktive 2003/87/ES, ki bodo prodane na dražbi leta 2012, je količina, ki jo izračuna in določi Komisija v skladu s členom 3d(1) navedene direktive.
Količina pravic iz poglavja II Direktive 2003/87/ES, ki se prodajajo na dražbi vsako koledarsko leto od leta 2013 dalje, je količina, ki jo izračuna in določi Komisija na podlagi člena 3d(2) navedene direktive, enakomerno razporejen po številu let, ki sestavljajo zadevno trgovalno obdobje.
Vendar pa se pri količini pravic, ki bodo prodane na dražbi v končnem letu vsakega trgovalnega obdobja, upoštevajo pravice, zadržane v posebni rezervi iz člena 3f Direktive 2003/87/ES.
2. Za vsako koledarsko leto v danem trgovalnem obdobju je delež pravic iz poglavja II Direktive 2003/87/ES, ki bodo prodane na dražbi, za vsako državo članico enak deležu, ki je določen za navedeno trgovalno obdobje v skladu s členom 3d(3) navedene direktive, deljenem s številom let, ki sestavljajo zadevno trgovalno obdobje.
Člen 13
Časovni razpored posameznih dražb pravic iz poglavja II Direktive 2003/87/ES, ki se prodajajo na dražbi prek dražbenih sistemov, imenovanih v skladu s členom 26(1) ali (2) te uredbe
1. Dražbeni sistemi, imenovani v skladu s členom 26(1) ali (2) te uredbe, določijo in objavijo licitacijska obdobja, posamezne količine, datume dražb ter datume za plačilo in dobavo pravic iz poglavja II Direktive 2003/87/ES, ki bodo prodane na posameznih dražbah leta 2012, do 30. septembra 2011 ali čim prej po tem datumu, ko je to izvedljivo, potem ko so se o tem posvetovali s Komisijo in pridobili njeno mnenje. Zadevni dražbeni sistemi v največji možni meri upoštevajo mnenje Komisije.
2. Od leta 2012 dalje dražbeni sistemi, imenovani v skladu s členom 26(1) ali (2) te uredbe, določijo in objavijo licitacijska obdobja, posamezne količine, datume dražb ter finančni produkt na dražbi in datume za plačilo in dobavo pravic iz poglavja II Direktive 2003/87/ES, ki bodo prodane na posameznih dražbah, za vsako koledarsko leto do 28. februarja predhodnega leta ali čim prej po tem datumu, ko je to izvedljivo, potem ko so se o tem posvetovali s Komisijo in pridobili njeno mnenje. Zadevni dražbeni sistemi v največji možni meri upoštevajo mnenje Komisije.
Zadevni dražbeni sistem lahko prilagodi licitacijska obdobja, posamezne količine in datume dražb ter finančni produkt na dražbi in datume plačila in dobave pravic iz poglavja II Direktive 2003/87/ES, ki bodo prodane na posameznih dražbah v končnem letu vsakega trgovalnega obdobja, tako da se upoštevajo pravice, zadržane v posebni rezervi iz člena 3f navedene direktive.
3. Dražbeni sistemi, imenovani v skladu s členom 26(1) ali (2) te uredbe, svoje določitve in objave iz odstavkov 1 in 2 utemeljijo na odločitvi, ki jo Komisija sprejme v skladu s členom 3e(3) Direktive 2003/87/ES.
4. Določbe o časovnem razporedu posameznih dražb pravic iz poglavja II Direktive 2003/87/ES, ki jih izvaja dražbeni sistem, ki ni eden od dražbenih sistemov, imenovanih v skladu s členom 26(1) ali (2) te uredbe, je določen in objavljen v skladu s členom 32 te uredbe.
Člen 14
Prilagoditve časovnega razporeda dražb
1. Določitve in objave letnih količin pravic, ki bodo prodane na dražbi, ter licitacijskih obdobij, količin, datumov, finančnega produkta na dražbi in datumov plačila in dobave v zvezi s posameznimi dražbami v skladu s členi 10 do 13 in 32(4) se ne spreminjajo, razen za prilagoditve, ki so posledica katere koli od naslednjih okoliščin:
(a)
preklic dražbe v skladu s členom 7(5) in (6), členom 9 in členom 32(5);
(b)
začasna ukinitev dražbenega sistema razen dražbenih sistemov, imenovanih v skladu s členom 26(1) ali (2) te uredbe, kot določa uredba Komisije, sprejeta v skladu s členom 19(3) Direktive 2003/87/ES;
(c)
katera koli odločitev države članice, sprejeta v skladu s členom 30(8);
(d)
kakršna koli neizvršena poravnava, navedena v členu 45(5);
(e)
preostanek pravic v posebni rezervi iz člena 3f Direktive 2003/87/ES;
(f)
prenehanje opravljanja dejavnosti naprave v skladu s členom 10a(19) Direktive 2003/87/ES, kakršna koli prilagoditev stopnje brezplačne dodelitve v skladu s členom 10a(20) navedene direktive ali preostanek pravic v rezervi za nove udeležence iz člena 10a(7) navedene direktive;
(g)
kakršna koli enostranska vključitev dodatnih dejavnosti in plinov v skladu s členom 24 Direktive 2003/87/ES;
(h)
kateri koli ukrepi, sprejeti v skladu s členom 29a Direktive 2003/87/ES;
(i)
začetek veljavnosti sprememb te uredbe ali Direktive 2003/87/ES.
2. Kadar način, na katerega je treba izvesti določeno spremembo, ni določen v tej uredbi, zadevni dražbeni sistem navedene spremembe ne izvede, dokler se predhodno ne posvetuje s Komisijo in pridobi njenega mnenja o tem. Zadevni dražbeni sistem v največji možni meri upošteva mnenje Komisije.
POGLAVJE IV
DOSTOP DO DRAŽB
Člen 15
Osebe, ki lahko neposredno oddajajo ponudbe na dražbi
Brez poseganja v člen 28(3) lahko na dražbi neposredno oddaja ponudbe samo oseba, ki je upravičena do predložitve vloge za dostop do licitiranja v skladu s členom 18 in ima dostop do licitiranja v skladu s členoma 19 in 20.
Člen 16
Način dostopa
1. Dražbeni sistem omogoči sredstva za dostop do svojih dražb na nediskriminatorni osnovi.
2. Dražbeni sistem, ki izvaja dražbe dvodnevnih promptnih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb, zagotovi, da se do dražb lahko dostopa na daljavo s pomočjo elektronskega vmesnika, ki je varno in zanesljivo dostopen prek interneta.
Poleg tega dražbeni sistem, ki izvaja dražbe dvodnevnih promptnih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb, ponudnikom omogoči možnost dostopa do svojih dražb prek temu namenjenih povezav z elektronskim vmesnikom.
3. Dražbeni sistem, ki izvaja dražbe dvodnevnih promptnih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb, lahko ponudi enega ali več alternativnih načinov dostopa do svojih dražb za primere, ko glavni način dostopa iz kakršnega koli razloga ne bi bil dostopen, pod pogojem da so takšni alternativni načini dostopa varni in zanesljivi ter njihova uporaba ne vodi v kakršno koli diskriminacijo med ponudniki.
Člen 17
Usposabljanje in linija za pomoč uporabnikom
Dražbeni sistem, ki izvaja dražbe dvodnevnih promptnih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb, pripravi praktičen spletni modul za usposabljanje o dražbenem postopku, ki ga izvaja, vključno z navodili o tem, kako izpolniti in oddati obrazce, ter simulacijo o tem, kako licitirati na dražbi. Na voljo da tudi linijo za pomoč uporabnikom, ki je dostopna prek telefona, telefaksa in elektronske pošte vsaj v delovnem času vsakega trgovalnega dne.
Člen 18
Osebe, upravičene do predložitve vloge za dostop do licitiranja
1. Do predložitve vloge za dostop do neposrednega licitiranja na dražbah so upravičene naslednje osebe:
(a)
upravljavec naprave ali operator zrakoplova, ki ima imetniški račun upravljavca in licitira v svojem imenu, vključno z nadrejenim, podrejenim ali povezanim podjetjem, ki je del iste skupine podjetij kot upravljavec ali operator zrakoplova;
(b)
investicijska podjetja, ki so pridobila dovoljenja v skladu z Direktivo 2004/39/ES in licitirajo v svojem imenu ali v imenu svojih strank;
(c)
kreditne institucije, ki so pridobile dovoljenja v skladu z Direktivo 2006/48/ES in licitirajo v svojem imenu ali v imenu svojih strank;
(d)
poslovna združenja oseb, navedenih v točki (a), ki licitirajo v svojem imenu in delujejo kot zastopniki svojih članov;
(e)
javni organi ali podjetja v državni lasti držav članic, ki nadzorujejo katero koli od oseb, navedenih v točki (a).
2. Brez poseganja v izjemo iz člena 2(1)(i) Direktive 2004/39/ES, so osebe, za katere velja ta izjema in so pooblaščene v skladu s členom 59 te uredbe, upravičene do predložitve vloge za dostop do neposrednega licitiranja na dražbah v svojem imenu ali v imenu strank svojega glavnega podjetja, če je država članica, v kateri imajo sedež, vzpostavila zakonodajo, ki ustreznemu pristojnemu nacionalnemu organu v tej državi članici omogoča, da takšne osebe pooblasti za licitiranje v njihovem imenu ali v imenu strank njihovega glavnega podjetja.
3. Osebe iz odstavka 1(b) ali (c) so upravičene do predložitve vloge za dostop do neposrednega licitiranja na dražbah v imenu svojih strank, kadar licitirajo finančne produkte na dražbi, ki niso finančni instrumenti, če je država članica, v kateri imajo sedež, vzpostavila zakonodajo, ki ustreznemu pristojnemu nacionalnemu organu v tej državi članici omogoča, da takšne osebe pooblasti za licitiranje v njihovem imenu ali v imenu njihovih strank.
4. Kadar osebe iz odstavka 1(b) in (c) in odstavka 2 licitirajo v imenu svojih strank, zagotovijo, da so takšne stranke tudi same upravičene do predložitve vloge za dostop do neposrednega licitiranja na podlagi odstavka 1 ali 2.
Kadar stranke oseb iz prvega pododstavka same licitirajo v imenu svojih strank, zagotovijo, da so tudi takšne stranke upravičene do predložitve vloge za dostop do neposrednega licitiranja na podlagi odstavka 1 ali 2. Isto velja za vse nadaljnje stranke nižje v verigi, ki posredno licitirajo na dražbah.
5. Naslednje osebe niso upravičene do predložitve vloge za dostop do neposrednega licitiranja na dražbah niti ne smejo sodelovati na dražbah prek ene ali več oseb, ki imajo dostop do licitiranja v skladu s členoma 19 in 20, bodisi v svojem imenu ali v imenu katerih koli drugih oseb, če na zadevnih dražbah sodelujejo v eni od naslednjih vlog:
(a)
uradni dražitelj;
(b)
dražbeni sistem, vključno s katerim koli klirinškim sistemom ali katerim koli poravnalnim sistemom, ki sta povezana z njim;
(c)
osebe na položaju, s katerega lahko neposredno ali posredno znatno vplivajo na upravljanje oseb iz točk (a) in (b);
(d)
osebe, ki delajo za osebe iz točk (a) in (b).
6. Nadzornik dražbe na dražbi ne sme neposredno ali posredno sodelovati prek ene ali več oseb, ki imajo dostop do licitiranja v skladu s členoma 19 in 20, ne v svojem imenu ne v imenu katerih koli drugih oseb.
Osebe na položaju, s katerega lahko neposredno ali posredno znatno vplivajo na upravljanje nadzornika dražbe, ne smejo na nobeni dražbi neposredno ali posredno sodelovati preko ene ali več oseb, ki imajo dostop do licitiranja v skladu s členoma 19 in 20, ne v svojem imenu ne v imenu katerih koli drugih oseb.
Osebe, ki delajo za nadzornika dražbe v zvezi z dražbami, ne smejo neposredno ali posredno sodelovati na dražbah prek ene ali več oseb, ki imajo dostop do licitiranja v skladu s členoma 19 in 20, ne v svojem imenu ne v imenu katerih koli drugih oseb.
7. Možnost, ki jo ima dražbeni sistem, vključno s katerim koli klirinškim sistemom ali poravnalnim sistemom, ki sta z njim povezana, na podlagi členov 44 do 50, da sprejme plačilo, izvrši dobavo ali prevzame zavarovanje s premoženjem od pravnega naslednika uspešnega ponudnika, velja, da ne sme ogroziti uporabe členov 17 do 20.
Člen 19
Zahteve za dostop do licitiranja
1. Kadar dražbeni sistem organizira sekundarni trg, člani ali sodelujoči na sekundarnem trgu, ki ga organizira dražbeni sistem, prek katerega se izvajajo dražbe dvodnevnih promptnih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb, ki so upravičene osebe v skladu s členom 18(1) ali (2), imajo dostop do neposrednega licitiranja na dražbah, ki jih izvaja navedeni dražbeni sistem, brez dodatnih zahtev za dostop, kadar so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:
(a)
zahteve za dostop člana ali udeleženca do trgovanja s pravicami na sekundarnem trgu, ki ga organizira dražbeni sistem, ki izvaja dražbe dvodnevnih promptnih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb, niso nič manj stroge od tistih, ki so navedene v odstavku 2 tega člena;
(b)
dražbeni sistem, ki izvaja dražbe dvodnevnih promptnih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb, prejme vse dodatne informacije, potrebne za preverjanje izpolnjevanja zahtev iz odstavka 2 tega člena, ki niso bile predhodno preverjene.
2. Osebe, ki niso člani ali sodelujoči na sekundarnem trgu, ki ga organizira dražbeni sistem, ki izvaja dražbe dvodnevnih promptnih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb, ter so upravičene osebe v skladu s členom 18(1) ali (2), imajo dostop do neposrednega licitiranja na dražbah, ki jih izvaja navedeni dražbeni sistem, pod pogojem da:
(a)
imajo sedež v Uniji, so upravljavci naprav ali zrakoplova;
(b)
so lastniki določenega imetniškega računa;
(c)
so lastniki določenega bančnega računa;
(d)
imenujejo vsaj enega zastopnika ponudnika v skladu z opredelitvijo iz tretjega pododstavka člena 6(3);
(e)
zadevnemu dražbenemu sistemu v skladu z veljavnimi dolžnostmi skrbnosti pri ugotavljanju identitete stranke zadovoljivo dokažejo svoje identiteto, identiteto svojih dejanskih lastnikov, integriteto, poslovni in trgovalni profil ob upoštevanju načina vzpostavitve odnosa s ponudnikom, vrste ponudnika, narave finančnega produkta na dražbi, višine možnih ponudb ter načina plačila in dobave;
(f)
zadevnemu dražbenemu sistemu zadovoljivo dokažejo svoj finančni položaj, zlasti glede tega, ali so sposobni izpolnjevati svoje finančne obveznosti in tekoče obveznosti, ko bodo zapadle;
(g)
imajo vzpostavljene ali lahko na zahtevo vzpostavijo notranje procese, postopke in pogodbene dogovore, potrebne za izpolnitev največje višine ponudbe, določene v skladu s členom 57;
(h)
izpolnjujejo zahteve iz člena 49(1).
Kadar dražbeni sistem ne organizira sekundarnega trga, imajo osebe, ki so upravičene osebe v skladu s členom 18(1) ali (2), dostop do neposrednega licitiranja na dražbah, ki jih izvaja navedeni dražbeni sistem, če izpolnjujejo pogoje, določene v pododstavkih (a) do (h) tega odstavka.
3. Osebe, ki spadajo na področje uporabe člena 18(1)(b) in (c) ali člena 18(2) in oddajajo ponudbe v imenu svojih strank, so dolžne dokazati, da so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:
(a)
njihove stranke so upravičene osebe v skladu s členom 18(1) ali (2);
(b)
imajo ali bodo pravočasno pred začetkom licitacijskega obdobja imele ustrezne notranje procese, postopke in pogodbene dogovore, potrebne za:
(i)
omogočanje, da obdelujejo ponudbe svojih strank, vključno z oddajo ponudb, zbiranjem plačil in prenosom pravic;
(ii)
preprečevanje, da bi del njihovega podjetja, odgovoren za prejemanje, pripravo in oddajo ponudb v imenu strank, razkrival zaupne informacije delu njihovega podjetja, odgovornemu za pripravo in oddajo ponudb v njihovem lastnem imenu;
(iii)
zagotavljanje, da njihove stranke, ki tudi same delujejo v imenu strank, ki licitirajo na dražbah, uporabljajo zahteve iz odstavka 2 tega člena in tega odstavka ter da isto zahtevajo od svojih strank in od strank svojih strank, kot določa člen 18(4).
Zadevni dražbeni sistem se lahko sklicuje na zanesljive preglede, ki jih izvedejo osebe iz prvega pododstavka tega odstavka, njihove stranke ali stranke njihovih strank v skladu s členom 18(4).
Osebe iz prvega pododstavka tega odstavka so odgovorne za zagotovitev, da so sposobne dražbenemu sistemu dokazati, da so pogoji iz točk (a) in (b) prvega pododstavka tega odstavka izpolnjeni, kadar koli dražbeni sistem to zahteva v skladu s členom 20(5)(d).
Člen 20
Predložitev in obdelava vlog za dostop do licitiranja
1. Preden oddajo svojo prvo ponudbo neposredno pri katerem koli dražbenem sistemu, ki izvaja dražbe dvodnevnih promptnih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb, osebe, upravičene na podlagi člena 18(1) ali (2), zadevnemu dražbenemu sistemu predložijo vlogo za dostop do licitiranja.
Kadar dražbeni sistem organizira sekundarni trg, imajo člani ali udeleženci sekundarnega trga, ki ga organizira zadevni dražbeni sistem, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 19(1), dostop do licitiranja brez predložitve vloge v skladu s prvim pododstavkom tega odstavka.
2. Vloga za dostop do licitiranja, predložena v skladu z odstavkom 1, se pripravi tako, da se izpolni elektronska vloga, dostopna prek interneta. Elektronsko vlogo, vključno z njeno dostopnostjo prek interneta, pripravi in vzdržuje zadevni dražbeni sistem.
3. Vloga za dostop do licitiranja mora biti podprta z overjenimi kopijami vseh dokazil, ki jih dražbeni sistem zahteva kot dokaz, da prosilec izpolnjuje zahteve iz člena 19(2) in (3). Vloga za dostop do licitiranja vključuje vsaj elemente, navedene v Prilogi II.
4. Vloga za dostop do licitiranja, vključno z vsemi dokazili, mora biti na zahtevo dana na voljo za pregled, ki ga izvedejo nadzornik dražbe, pristojni nacionalni organi kazenskega pregona iz države članice, ki vodi preiskavo iz člena 62(3)(e) ali kateri koli pristojni organi Unije, vključeni v preiskave, ki potekajo na čezmejni osnovi.
5. Dražbeni sistem, ki izvaja dražbe dvodnevnih promptnih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb, lahko zavrne dostop do licitiranja na svojih dražbah, če prosilec zavrne kar koli od naslednjega:
(a)
ugoditi zahtevam dražbenega sistema po dodatnih informacijah ali pojasnilih ali utemeljitvi predloženih informacij;
(b)
sprejeti vabilo dražbenega sistema na razgovor s katerimi koli uradniki prosilca, vključno z razgovori v njegovih poslovnih prostorih ali drugje;
(c)
omogočiti preiskave ali preverjanja, ki jih zahteva dražbeni sistem vključno z obiski na kraju samem ali naključnimi preverjanji v poslovnih prostorih prosilca;
(d)
ugoditi zahtevam dražbenega sistema po informacijah, ki jih morajo predložiti prosilec, stranke prosilca ali stranke njihovih strank v skladu s členom 18(4), da bi se preverila skladnost z zahtevami iz člena 19(3);
(e)
ugoditi zahtevam dražbenega sistema po kakršnih koli informacijah, potrebnih za preverjanje skladnosti z zahtevami člena 19(2).
6. Vsak dražbeni sistem, ki izvaja dražbe dvodnevnih promptnih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb, uporablja ukrepe iz člena 13(4) Direktive 2005/60/ES za transakcije in poslovne odnose s politično izpostavljenimi osebami, ne glede na to, katera je njihova država prebivališča.
7. Dražbeni sistem, ki izvaja dražbe dvodnevnih promptnih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb, od prosilca za dostop do licitiranja na njegovih dražbah zahteva zagotovitev, da stranke prosilca ugodijo kakršnim koli zahtevam v skladu z odstavkom 5 in da isto velja tudi za vsako njihovo stranko v skladu s členom 18(4).
8. Vloga za dostop se šteje za umaknjeno, če prosilec ne predloži informacij, ki jih zahteva dražbeni sistem, v razumnem roku, določenem v zahtevi za informacije, ki jo zadevni dražbeni sistem pripravi v skladu s točko (a), (d) ali (e) odstavka 5, pri čemer rok ne sme biti krajši od petih trgovalnih dni od datuma zahteve za informacije, oziroma če se ne odzove na vabilo na razgovor ali ne sodeluje na razgovoru ali kakršnih koli preiskavah ali preverjanjih na podlagi točke (b) ali (c) odstavka 5.
9. Prosilec dražbenemu sistemu, ki izvaja dražbe dvodnevnih promptnih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb, ne sme dajati lažnih ali zavajajočih informacij. Prosilec zadevni dražbeni sistem v celoti, odkrito in nemudoma obvesti o vseh spremembah okoliščin, ki bi lahko vplivale na njegovo vlogo za dostop do licitiranja na dražbah, ki jih vodi navedeni dražbeni sistem, ali na kateri koli dostop do licitiranja, ki mu je že bil odobren.
10. Dražbeni sistem, ki izvaja dražbe dvodnevnih promptnih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb, sprejme odločitev o vlogi, ki ji je bila predložena, in svojo odločitev sporoči prosilcu.
Zadevni dražbeni sistem lahko:
(a)
odobri brezpogojen dostop do dražb za obdobje, ki ne presega obdobje njegovega imenovanja, vključno s kakršnim koli podaljšanjem ali obnovitvijo tega imenovanja;
(b)
odobri pogojni dostop do dražb za obdobje, ki ne presega obdobja njegovega imenovanja, če so do določenega datuma izpolnjeni določeni pogoji, kar zadevni dražbeni sistem primerno preveri;
(c)
zavrne dostop.
Člen 21
Zavrnitev, preklic ali začasna odpoved dostopa
1. Dražbeni sistem, ki izvaja dražbe dvodnevnih promptnih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb, zavrne dostop do licitiranja na svojih dražbah, prekliče ali začasno odpove že odobreni dostop do licitiranja vsaki osebi, ki:
(a)
ni ali ni več upravičena do predložitve vloge za dostop do licitiranja na podlagi člena 18(1) ali (2);
(b)
ne izpolnjuje ali ne izpolnjuje več zahtev iz členov 18, 19 in 20;
(c)
namerno ali večkrat krši to uredbo, pogoje za dostop do licitiranja na dražbah, ki jih izvaja zadevni dražbeni sistem, ali katera koli druga navodila ali dogovore.
2. Dražbeni sistem, ki izvaja dražbe dvodnevnih promptnih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb, zavrne dostop do licitiranja na svojih dražbah oziroma prekliče ali začasno odpove že odobren dostop do licitiranja, če sumi, da je prosilec povezan s pranjem denarja, financiranjem terorizma, kriminalno dejavnostjo ali zlorabo trga, pod pogojem da takšna zavrnitev, preklic ali začasna odpoved verjetno ne bi onemogočila prizadevanj pristojnih nacionalnih organov, da preganjajo ali primejo storilce takšnih dejanj.
V takšnem primeru zadevni dražbeni sistem pripravi poročilo za finančno obveščevalno enoto (FIU), navedeno v členu 21 Direktive 2005/60/ES, v skladu s členom 55(2) te uredbe.
3. Dražbeni sistem, ki izvaja dražbe dvodnevnih promptnih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb, zavrne dostop do licitiranja na svojih dražbah, prekliče ali začasno odpove že odobreni dostop do licitiranja vsaki osebi, ki:
(a)
iz malomarnosti krši to uredbo, pogoje svojega dostopa do licitiranja na dražbah, ki jih izvaja zadevni dražbeni sistem, ali katera koli druga navodila ali dogovore;
(b)
kaže kakršne koli druge načine vedenja, ki je škodljivo za urejen ali učinkovit potek dražbe;
(c)
je navedena v členu 18(1)(b) ali (c) ali členu 18(2) ter v zadnjih 220 trgovalnih dneh ni licitirala na nobeni dražbi.
4. Osebe iz odstavka 3 se obvestijo o zavrnitvi dostopa oziroma preklicu ali začasni odpovedi dostopa ter dobijo možnost, da pisno odgovorijo v razumnem roku, navedenem v odločitvi o zavrnitvi dostopa, preklicu ali začasni odpovedi dostopa.
Po preučitvi pisnega odgovora osebe zadevni dražbeni sistem, če je to upravičeno:
(a)
odobri ali ponovno omogoči dostop od danega datuma dalje;
(b)
odobri pogojni dostop ali pogojno omogoči ponovni dostop, če so do danega datuma izpolnjeni določeni pogoji, kar skrbno preveri zadevni dražbeni sistem;
(c)
potrdi zavrnitev dostopa, preklic ali začasno odpoved dostopa od danega datuma dalje.
Dražbeni sistem zadevne osebe obvesti o svoji odločitvi.
5. Osebe, ki jim je bil dostop do licitiranja preklican ali začasno odpovedan v skladu z odstavkom 1, 2 ali 3, sprejmejo primerne ukrepe za zagotovitev, da njihova odstranitev z dražb:
(a)
poteka urejeno;
(b)
ne vpliva na interese njihovih strank ali posega v učinkovito delovanje dražb;
(c)
ne vpliva na njihove obveznosti glede skladnosti s kakršnimi koli plačilnimi določbami, pogoji za njihov dostop do licitiranja na dražbah ali kakršnimi koli zadevnimi navodili ali dogovori;
(d)
ne ogrozi njihovih obveznosti glede zaščite zaupnih informacij v skladu s členom 19(3)(b)(ii), ki veljajo še 20 let po njihovi odstranitvi z dražb.
V zavrnitvi dostopa, preklicu ali začasni odpovedi dostopa, kot so navedeni v odstavkih 1, 2 in 3, so opredeljeni vsi ukrepi, potrebni za skladnost s tem odstavkom, dražbeni sistem pa preveri upoštevanje teh ukrepov.
POGLAVJE V
IMENOVANJE URADNEGA DRAŽITELJA IN NJEGOVE NALOGE
Člen 22
Imenovanje uradnega dražitelja
1. Vsaka država članica imenuje uradnega dražitelja. Nobena država članica ne prodaja pravic na dražbi, ne da bi imenovala uradnega dražitelja. Istega uradnega dražitelja lahko imenuje več kot ena država članica.
2. Država članica, ki imenuje uradnega dražitelja, to stori pravočasno pred začetkom dražb, tako da sklene in izvede potrebne ureditve z dražbenim sistemom, ki ga imenuje ali namerava imenovati ista država članica, vključno s katerim koli klirinškim sistemom ali poravnalnim sistemom, ki sta z njim povezana, in uradnemu dražitelju omogoči, da na dražbi prodaja pravice v imenu države članice, ki ga imenuje, v skladu s skupno dogovorjenimi pogoji.
3. Za države članice, ki ne sodelujejo v skupnih ukrepih iz člena 26, uradnega dražitelja imenuje ustrezna država članica pravočasno pred začetkom dražb v dražbenih sistemih, imenovanih v skladu s členom 26(1) in (2), tako da se sklenejo in izvedejo potrebne ureditve s temi dražbenimi sistemi, vključno s katerim koli klirinškim sistemom ali poravnalnim sistemom, ki sta z njimi povezana, s čimer se uradnemu dražitelju omogoči prodajanje pravic na dražbi v imenu države članice, ki ga imenuje, v takšnih dražbenih sistemih v skladu s skupno dogovorjenimi pogoji, kot določata drugi pododstavek člena 30(7) in prvi pododstavek člena 30(8).
4. Države članice nobeni osebi, ki dela za uradnega dražitelja, ne smejo razkrivati notranjih informacij v smislu točke 29 člena 3 in točke (a) člena 37.
V primeru kakršnega koli nedovoljenega razkritja notranjih informacij osebam, ki delajo za uradnega dražitelja, so v pogojih imenovanja uradnega dražitelja predvideni ustrezni ukrepi za to, da se z dražb odstranijo osebe, ki so jim bile nedovoljeno razkrite takšne notranje informacije.
Drugi pododstavek tega odstavka velja brez poseganja v uporabo členov 11 do 16 Direktive 2003/6/ES in člena 43 te uredbe za vse kršitve prepovedi, navedene v prvem pododstavku tega odstavka.
5. Pravice, ki bodo prodane na dražbi v imenu države članice, se ne dajo na dražbe, dokler uradni dražitelj ni ustrezno imenovan ter dokler niso sklenjene in izvedene ureditve iz odstavka 2.
6. Odstavek 5 ne posega v nobene pravne posledice, ki v skladu z zakonodajo Unije nastanejo za državo članico, ki ne izpolnjuje svojih obveznosti iz odstavkov 1 do 4.
7. Države članice Komisiji sporočijo identiteto uradnega dražitelja in njegove kontaktne podatke.
Identiteta in kontaktni podatki uradnega dražitelja se objavijo na spletni strani Komisije.
Člen 23
Naloge uradnega dražitelja
Uradni dražitelj:
(a)
na dražbi prodaja količino pravic, ki jo prodaji na dražbi nameni vsaka država članica, ki imenuje uradnega dražitelja;
(b)
prejema prihodke od prodaje na dražbi, ki pripadajo vsaki državi članici, ki ga imenuje;
(c)
izplačuje prihodke od prodaje na dražbi, ki pripadajo vsaki državi članici, ki ga imenuje.
POGLAVJE VI
IMENOVANJE NADZORNIKA DRAŽBE IN NJEGOVE NALOGE
Člen 24
Nadzornik dražbe
1. Vse dražbene postopke nadzoruje isti nadzornik dražbe.
2. Vse države članice imenujejo nadzornika dražbe po skupnem postopku za oddajo naročil, ki ga izvedejo Komisija in države članice v skladu s tretjim pododstavkom člena 91(1) Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 in členom 125c Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002.
3. Obdobje, za katerega se imenuje nadzornik dražbe, ni daljše od 5 let.
Najmanj tri mesece pred iztekom ali prenehanjem mandata nadzornika dražbe se imenuje njegov naslednik v skladu z odstavkom 2.
4. Identiteta in kontaktni podatki nadzornika dražbe se objavijo na spletni strani Komisije.
Člen 25
Naloge nadzornika dražbe
1. Nadzornik dražbe nadzoruje vsako dražbo in o ustreznem izvajanju dražb, izvedenih v predhodnem mesecu, v imenu držav članic poroča Komisiji ter zadevnim državam članicam v roku, določenem v četrtem pododstavku člena 10(4) Direktive 2003/87/ES, v skladu z navedenim pododstavkom zlasti kar zadeva:
(a)
pravičen in odprt dostop;
(b)
preglednost,
(c)
oblikovanje cen;
(d)
tehnične in operativne vidike.
2. Nadzornik dražbe za države članice in Komisijo pripravi letno konsolidirano poročilo, ki vključuje:
(a)
vprašanja iz odstavka 1, tako v zvezi z vsako posamezno dražbo kot skupno za vsak dražbeni sistem;
(b)
kakršno koli neizpolnjevanje obveznosti iz pogodbe o imenovanju dražbenega sistema;
(c)
kakršne koli dokaze o protikonkurenčnem obnašanju ali zlorabah trga;
(d)
vpliv dražb na tržni položaj dražbenih sistemov na sekundarnem trgu, če obstaja;
(e)
odnose med posameznimi dražbenimi postopki, zajetimi v konsolidirano poročilo, ter med temi postopki in delovanjem sekundarnega trga, v skladu s členom 10(5) Direktive 2003/87/ES;
(f)
informacije o številu, naravi in statusu vseh pritožb, vloženih na podlagi člena 59(4), ter vseh drugih pritožb, vloženih pri nacionalnih organih, pristojnih za nadzor kreditnih institucij in investicijskih podjetij;
(g)
informacije o kakršnih koli ukrepih, ki so sledili poročilom nadzornika dražbe v skladu z odstavki 3, 4 in 5;
(h)
vsa priporočila, ki veljajo za primerna za izboljšanje dražbenih postopkov ali za kakršen koli pregled naslednjega:
(i)
te uredbe, vključno s pregledom iz člena 33;
(ii)
uredbe Komisije, sprejete v skladu s členom 19(3) Direktive 2003/87/ES;
(iii)
Direktive 2003/87/ES, vključno s pregledom delovanja trga ogljika, navedenega v členih 10(5) in 12(1a) navedene direktive.
3. Nadzornik dražbe lahko na zahtevo Komisije in ene ali več držav članic, ali kadar je to potrebno na podlagi odstavka 5, občasno poroča o katerih koli posebnih vprašanjih, povezanih s katerim koli dražbenim postopkom, kadar je treba zadevno vprašanje izpostaviti pred oddajo poročil iz odstavka 1 ali 2. Sicer pa lahko nadzornik dražbe o tem poroča v poročilih, navedenih v odstavku 1 ali 2.
4. Država članica, ki ne sodeluje v skupnem ukrepu iz člena 26 te uredbe, temveč se odloči imenovati svoj lasten dražbeni sistem v skladu s členom 30(1) in (2) te uredbe, lahko nadzornika dražbe zaprosi, da državam članicam, Komisiji in zadevnemu dražbenemu sistemu predloži tehnično poročilo o sposobnosti dražbenega sistema, ki ga država predlaga ali namerava predlagati, za izvajanje dražbenega postopka v skladu z zahtevami te uredbe in v skladu s cilji, določenimi v členu 10(4) Direktive 2003/87/ES.
V takšnih poročilih nadzornik dražbe jasno navede, v čem dražbeni postopek izpolnjuje zahteve iz prvega pododstavka in v čem jih ne. Navede tudi jasna priporočila za nadaljnji razvoj ali izboljšanje dražbenega postopka, kadar koli je to primerno, in predlaga natančen časovni načrt njihovega izvajanja.
5. V primeru, da dražbeni postopek, ki ga izvaja dražbeni sistem, kakor koli krši to uredbo ali ni skladen s cilji člena 10(4) Direktive 2003/87/ES, ali na zahtevo Komisije v primeru, da sumi takšne kršitve, nadzornik dražbe o tem poroča državam članicam, Komisiji in zadevnemu dražbenemu sistemu.
V poročilu je jasno navedena vrsta kršitve ali neskladnosti. Nadzornik dražbe navede jasna priporočila za izboljšanje stanja in predlaga natančen časovni načrt njihovega izvajanja. Kadar je to primerno, lahko priporoči začasno ukinitev zadevnega dražbenega sistema. Nadzornik dražbe svoje poročilo v skladu s tem členom stalno pregleduje in o njegovem pregledu vsako četrtletje poroča državam članicam, Komisiji in zadevnemu dražbenemu sistemu.
6. Vsa mnenja, ki jih v skladu s členom 7(7) ali členom 8(3) te uredbe izrazi nadzornik dražbe, so del njegovih nalog na podlagi tega člena.
7. Poročila in mnenja, navedena v tem členu, se predstavijo v razumljivi, standardizirani, lahko dostopni obliki, določeni v pogodbi o imenovanju nadzornika dražbe.
POGLAVJE VII
IMENOVANJE DRAŽBENEGA SISTEMA S STRANI DRŽAV ČLANIC, KI SODELUJEJO V SKUPNEM UKREPU S KOMISIJO, IN NJEGOVE NALOGE
Člen 26
Imenovanje dražbenega sistema s skupnim ukrepom držav članic in Komisije
1. Brez poseganja v člen 30 države članice imenujejo en dražbeni sistem za dražbe dvodnevnih promptnih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb po skupnem postopku za oddajo naročil, ki ga izvedejo Komisija in države članice s sodelovanjem v skupnem ukrepu.
2. Brez poseganja v člen 30 države članice imenujejo en dražbeni sistem ali dva dražbena sistema za dražbe standardiziranih terminskih pogodb ali nestandardiziranih terminskih pogodb po skupnem postopku za oddajo naročil, ki ga izvedejo Komisija in države članice s sodelovanjem v skupnem ukrepu, pod pogojem da so ti finančni produkti na dražbi navedeni v Prilogi I.
3. Skupni postopek za oddajo naročil iz odstavkov 1 in 2 se izvede v skladu s tretjim pododstavkom člena 91(1) Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 in členom 125c Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002.
4. Vsako obdobje, za katerega se imenujejo dražbeni sistemi iz odstavkov 1 in 2, ne sme biti daljše od petih let.
5. Identiteta in kontaktni podatki dražbenih sistemov iz odstavkov 1 in 2 se objavijo na spletni strani Komisije.
6. Vsaka država članica, ki se skupnemu ukrepu v skladu z odstavkoma 1 in 2 pridruži po začetku veljavnosti sporazuma o skupni oddaji naročil, ki ga sklenejo države članice in Komisija, sprejme pogoje, o katerih se sodelujoče države članice in Komisija dogovorijo v sporazumu o skupni oddaji naročil, ter vse odločitve, ki so že bile sprejete v skladu z navedenim sporazumom.
Vsaka država članica, ki se v skladu s členom 30(4) odloči, da ne bo sodelovala v skupnem ukrepu, temveč bo imenovala svoj lasten dražbeni sistem, lahko dobi status opazovalke v skladu s pogoji, o katerih se v sporazumu o skupni oddaji naročil dogovorijo države članice, ki sodelujejo v skupnem ukrepu, in Komisija, pri čemer je treba upoštevati vsa veljavna pravila o oddaji javnih naročil.
Člen 27
Naloge dražbenega sistema, imenovanega v skladu s členom 26(1)
1. Dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1), državam članicam nudi naslednje storitve, kot so podrobneje opredeljene v pogodbi o njegovem imenovanju:
(a)
zagotavljanje dostopa do dražb, v skladu s členi 15 do 21, vključno z zagotavljanjem in vzdrževanjem potrebnih internetnih elektronskih vmesnikov in spletne strani;
(b)
izvajanje dražb v skladu s členi 4 do 7;
(c)
upravljanje časovnega razporeda dražb v skladu s členi 8 do 14;
(d)
razglasitev izidov dražbe in obveščanje o izidih dražbe v skladu s členom 61;
(e)
zagotavljanje, neposredno ali prek pogodb s podizvajalci, predpisanega klirinškega sistema ali poravnalnega sistema, potrebnega za:
(i)
poslovanje s plačili uspešnih ponudnikov ali njihovih pravnih naslednikov in posredovanje prihodkov od prodaje na dražbi uradnemu dražitelju v skladu s členoma 44 in 45;
(ii)
dobava pravic, prodanih na dražbi, uspešnim ponudnikom ali njihovim pravnim naslednikom v skladu s členi 46, 47 in 48;
(iii)
upravljanje zavarovanja s premoženjem, vključno z morebitnim kritjem, ki ga zagotovijo dražitelj ali ponudniki, v skladu s členoma 49 in 50;
(f)
nadzorniku dražbe priskrbeti vse informacije, povezane s potekom dražb, ki so potrebne za izvajanje nalog nadzornika dražb, v skladu s členom 53;
(g)
nadziranje dražb, obveščanje o sumih pranja denarja, financiranja terorizma, kriminalne dejavnosti ali zlorabe trga, uporaba vseh potrebnih popravnih ukrepov ali sankcij, vključno z zagotavljanjem mehanizma za izvensodno reševanje sporov v skladu s členi 44 do 59 in členom 64(1).
2. Vsaj 20 trgovalnih dni pred začetkom prvega trgovalnega obdobja, ki ga vodi dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1), se dražbeni sistem poveže z najmanj enim klirinškim sistemom ali poravnalnim sistemom.
Člen 28
Naloge dražbenega sistema, imenovanega v skladu s členom 26(2)
1. Dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(2), državam članicam nudi naslednje storitve:
(a)
dostop do dražb v skladu z ureditvami, ki veljajo na sekundarnem trgu, ki ga organizira dražbeni sistem, kot so prilagojene v pogodbah o imenovanju dražbenih sistemov;
(b)
izvajanje dražb v skladu s členi 4 do 7;
(c)
upravljanje časovnega razporeda dražb v skladu s členi 8 do 14;
(d)
razglasitev izidov dražbe in obveščanje o izidih dražbe v skladu s členom 61;
(e)
v skladu z ureditvami, veljavnimi na sekundarnem trgu, ki ga organizira dražbeni sistem, le da v vsakem primeru velja člen 40, kot so prilagojene v pogodbi o imenovanju dražbenih sistemov, zagotavljanje klirinškega sistema ali poravnalnega sistema, potrebnega za:
(i)
poslovanje s plačili ponudnikov ali njihovih pravnih naslednikov in posredovanje prihodkov od prodaje na dražbi uradnemu dražitelju;
(ii)
dobavo pravic, prodanih na dražbi, uspešnim ponudnikom ali njihovim pravnim naslednikom;
(iii)
upravljanje zavarovanja s premoženjem, vključno z morebitnim kritjem, ki ga zagotovijo uradni dražitelj ali ponudniki;
(f)
nadzorniku dražbe priskrbeti vse informacije, povezane s potekom dražb, ki so potrebne za izvajanje nalog nadzornika dražb, v skladu s členom 53;
(g)
nadziranje dražb, obveščanje o sumih pranja denarja, financiranja terorizma, kriminalne dejavnosti ali zlorabe trga, uporaba vseh potrebnih popravnih ukrepov ali sankcij, vključno z zagotavljanjem mehanizma za izvensodno reševanje sporov, v skladu z ureditvami, ki veljajo na sekundarnem trgu, ki ga organizira dražbeni sistem, kot so prilagojene v pogodbi o imenovanju dražbenih sistemov.
2. Vsaj 20 trgovalnih dni pred začetkom prvega trgovalnega obdobja, ki ga vodi dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(2), se zadevni dražbeni sistem poveže z najmanj enim klirinškim sistemom ali poravnalnim sistemom.
3. Člen 16(2) in (3), členi 17, 19, 20, 21, 54, 55, 56, člen 60(3), člen 63(4) ter člen 64 ne veljajo za dražbe, ki jih izvaja dražbeni sistem, prek katerega se prodajajo standardizirane terminske pogodbe ali nestandardizirane terminske pogodbe.
Člen 29
Storitve, ki jih dražbeni sistemi, imenovani v skladu s členom 26(1) ali (2), zagotavljajo Komisiji
Dražbeni sistemi, imenovani v skladu s členom 26(1) ali (2), Komisiji zagotovijo storitve tehnične podpore za delo Komisije, povezano z naslednjim:
(a)
zaključkom Priloge I ter kakršnim koli usklajevanjem časovnega razporeda dražb za Prilogo III;
(b)
vsemi mnenji, ki jih izrazi Komisija v skladu s to uredbo;
(c)
kakršnimi koli mnenji ali poročili, ki jih pripravi nadzornik dražbe glede delovanja dražbenih sistemov, imenovanih v skladu s členom 26(1) ali (2);
(d)
poročili ali predlogi, ki jih pripravi Komisija v skladu s členoma 10(5) in 12(1a) Direktive 2003/87/ES;
(e)
kakršnimi koli spremembami te uredbe ali Direktive 2003/87/ES, ki vplivajo na delovanje trga ogljika, vključno z izvajanjem dražb;
(f)
kakršnim koli pregledom te uredbe, Direktive 2003/87/ES ali uredbe Komisije, sprejete v skladu s členom 19(3) navedene direktive, ki vpliva na delovanje trga ogljika, vključno z izvajanjem dražb;
(g)
kakršnim koli skupnim ukrepom, povezanim z delovanjem trga ogljika, vključno z izvajanjem dražb, dogovorjenim med Komisijo in državami članicami, ki sodelujejo v skupnem ukrepu.
POGLAVJE VIII
IMENOVANJE DRAŽBENIH SISTEMOV S STRANI DRŽAV ČLANIC, KI SE ODLOČIJO IMETI SVOJ LASTEN DRAŽBENI SISTEM, IN NJIHOVE NALOGE
Člen 30
Imenovanje vseh dražbenih sistemov razen dražbenega sistema, imenovanega v skladu s členom 26(1) ali (2)
1. Vsaka država članica, ki ne sodeluje v skupnem ukrepu iz člena 26 te uredbe, lahko imenuje svoj lasten dražbeni sistem za dražbo svojega deleža količine pravic iz poglavij II in III Direktive 2003/87/ES, ki bodo prodane na dražbi v obliki dvodnevnih promptnih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb.
2. Vsaka država članica, ki ne sodeluje v skupnem ukrepu iz člena 26 te uredbe, lahko imenuje lasten dražbeni sistem za dražbo svojega deleža količine pravic iz poglavij II in III Direktive 2003/87/ES, ki bodo prodane na dražbi v obliki standardiziranih terminskih pogodb ali nestandardiziranih terminskih pogodb, pod pogojem da so ti produkti navedeni v Prilogi I k tej uredbi.
3. Države članice, ki ne sodelujejo v skupnem ukrepu iz člena 26, lahko imenujejo isti dražbeni sistem ali različne dražbene sisteme za dražbo zadevnih standardiziranih terminskih pogodb ali nestandardiziranih terminskih pogodb in dvodnevnih promptnih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb.
4. Vsaka država članica, ki ne sodeluje v skupnem ukrepu iz člena 26, obvesti Komisijo o svoji odločitvi, da ne bo sodelovala v skupnem ukrepu, temveč bo imenovala svoj lasten dražbeni sistem v skladu z odstavkoma 1 in 2 tega člena, v treh mesecih po začetku veljavnosti te uredbe.
5. Vsaka država članica, ki ne sodeluje v skupnem ukrepu iz člena 26, izbere svoj lasten dražbeni sistem, imenovan v skladu z odstavkoma 1 in 2 tega člena, na osnovi izbirnega postopka, skladnega z zakonodajo Unije ali nacionalno zakonodajo o javnih naročilih, kadar se postopek oddaje naročil zahteva na podlagi zakonodaje Unije oziroma nacionalne zakonodaje. Za izbirni postopek veljajo vsi popravni ukrepi in postopki izvršbe iz zakonodaje Unije in nacionalne zakonodaje.
Vsako obdobje, za katero se imenujejo dražbeni sistemi iz odstavkov 1 in 2, traja največ tri leta in ga je mogoče podaljšati največ za dodatni dve leti.
Pogoj za imenovanje dražbenih sistemov iz odstavkov 1 in 2 je vključitev zadevnega dražbenega sistema na seznam v Prilogi III v skladu z odstavkom 7. Imenovanje se ne izvede, dokler za zadevni dražbeni sistem ne začne veljati vključitev na seznam v Prilogi III, kot določa odstavek 7.
6. Vsaka država članica, ki ne sodeluje v skupnem ukrepu iz člena 26, temveč se odloči imenovati svoj lasten dražbeni sistem v skladu z odstavkoma 1 in 2 tega člena, Komisiji pošlje popolno priglasitev, ki vsebuje vse naslednje:
(a)
identiteto dražbenega sistema, ki ga namerava imenovati, z navedbo, ali bo dražba zadevnih standardiziranih terminskih pogodb ali nestandardiziranih terminskih pogodb in dvodnevnih promptnih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb potekala prek istega dražbenega sistema ali prek več različnih dražbenih sistemov;
(b)
podrobna operativna pravila, veljavna za dražbeni postopek, ki ga vodi(-jo) dražbeni sistem(-i), ki ga (jih) namerava država članica imenovati, vključno s pogodbenimi določili o imenovanju zadevnega dražbenega sistema, ki zajema tudi klirinški(-e) sistem(-e) ali poravnalni(-e) sistem(-e), ki so z njim povezani, ter določa pogoje, ki veljajo za strukturo in višino pristojbin, upravljanje zavarovanja s premoženjem, plačilo in dobavo;
(c)
predlagana licitacijska obdobja, posamezne količine, datume dražb, pri čemer so navedeni datumi veljavnih državnih praznikov, ter finančni produkt na dražbi, datume plačila in dobave pravic, ki se prodajajo na posameznih dražbah v danem koledarskem letu, in vse ostale informacije, ki jih Komisija potrebuje za oceno, ali je predlagani časovni razpored dražb skladen s časovnim razporedom dražb dražbenih sistemov, imenovanih v skladu s členom 26(1) ali (2), ter z drugimi časovnimi razporedi dražb, ki jih predlagajo ostale države članice, ki ne sodelujejo v skupnem ukrepu iz člena 26, temveč se odločijo imenovati svoje lastne dražbene sisteme;
(d)
podrobna pravila in pogoje za nadziranje dražb, ki veljajo za zadevni dražbeni sistem v skladu s členom 35(4), (5) in (6), ter podrobna pravila za zaščito pred pranjem denarja, financiranjem terorizma, kriminalno dejavnostjo ali zlorabo trga, vključno s kakršnimi koli popravnimi ukrepi ali sankcijami;
(e)
podrobne ukrepe, vzpostavljene za skladnost s členom 22(4) in členom 34 glede imenovanja uradnega dražitelja.
Priglasitev mora dokazovati skladnost z določbami te uredbe in upoštevanje ciljev iz člena 10(4) Direktive 2003/87/ES.
Država članica, ki pošlje priglasitev, lahko svojo izvirno priglasitev spremeni pred vključitvijo na seznam iz odstavka 7 tega člena.
Vsaka država članica, ki pošlje priglasitev, svojo izvirno in spremenjeno priglasitev predstavi odboru iz člena 23(1) Direktive 2003/87/ES.
7. Dražbeni sistemi, razen tistih, ki so imenovani v skladu s členom 26(1) ali (2), države članice, ki jih imenujejo, njihovi mandati in vsi veljavni pogoji ali obveznosti se navedejo v Prilogi III, ko so izpolnjeni zahteve te uredbe in cilji člena 10(4) Direktive 2003/87/ES. Komisija in odbor iz člena 23(1) Direktive 2003/87/ES ukrepata izključno na podlagi teh zahtev in ciljev ter imata popoln vpogled v kakršna koli poročila, ki jih pripravi nadzornik dražbe v skladu s členom 25(4) te uredbe.
V odsotnosti kakršnega koli seznama, navedenega v prvem pododstavku, država članica, ki ne sodeluje v skupnem ukrepu iz člena 26, temveč se odloči imenovati svoj lasten dražbeni sistem v skladu z odstavkoma 1 in 2 tega člena, uporablja dražbene sisteme, imenovane v skladu s členom 26(1) ali (2), za dražbo svojega deleža pravic, ki bi bile sicer prodane na dražbi prek dražbenega sistema, ki se imenuje v skladu z odstavkom 1 ali 2 tega člena, v obdobju do izteka treh mesecev po začetku veljavnosti vključitve na seznam, določene v prvem pododstavku.
8. Vsaka država članica, ki ne sodeluje v skupnem ukrepu iz člena 26, temveč se odloči imenovati svoj lasten dražbeni sistem v skladu z odstavkoma 1 in 2 tega člena, se lahko kadar koli vključi v skupni ukrep iz člena 26, kot določa člen 26(6).
Količina pravic, ki so bile pripravljene za prodajo na dražbi prek dražbenega sistema, ki ni eden od dražbenih sistemov, imenovanih v skladu s členom 26(1) ali (2), se enakomerno razporedi med dražbe, ki jih izvaja ustrezni dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1) ali (2).
Člen 31
Naloge dražbenih sistemov razen dražbenih sistemov, imenovanih v skladu s členom 26(1) ali (2)
1. Vsak dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 30(1), izvaja iste naloge kot dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1), kot določa člen 27, razen člena 27(1)(c) o časovnem razporedu dražb, ki se ne uporablja.
2. Vsak dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 30(2), izvaja iste naloge kot dražbeni sistemi, imenovani v skladu s členom 26(2), kot določa člen 28, razen člena 28(1)(c) o časovnem razporedu dražb, ki se ne uporablja.
3. Določbe o časovnem razporedu dražb iz člena 8(1), (2) in (3) ter členov 9, 10, 12, 14 in 32 se uporabljajo za dražbene sisteme, imenovane v skladu s členom 30(1) ali (2).
Člen 32
Časovni razpored za vse dražbene sisteme razen dražbenih sistemov, imenovanih v skladu s členom 26(1) ali (2)
1. Količina pravic iz poglavja III Direktive 2003/87/ES, ki bodo prodane na posameznih dražbah, ki jih izvaja dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 30(1) ali (2) te uredbe, bo največ 20 milijonov pravic in najmanj 10 milijonov pravic, razen v primeru, ko bo skupna količina pravic iz poglavja III Direktive 2003/87/ES, ki jih bo na dražbi prodajala država članica, ki imenuje dražbeni sistem, v danem koledarskem letu manjša od 10 milijonov; v tem primeru se bodo pravice prodajale na eni sami dražbi na koledarsko leto.
2. Količina pravic iz poglavja II Direktive 2003/87/ES, ki bodo prodane na posameznih dražbah, ki jih izvaja dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 30(1) ali (2) te uredbe, bo največ 5 milijonov pravic in najmanj 2,5 milijona pravic, razen v primeru, ko bo skupna količina pravic iz poglavja II Direktive 2003/87/ES, ki jih bo na dražbi prodajala država članica, ki imenuje dražbeni sistem, v danem koledarskem letu manjša od 2,5 milijona; v tem primeru se bodo pravice prodajale na eni sami dražbi na koledarsko leto.
3. Skupna količina pravic iz poglavij II in III Direktive 2003/87/ES, ki bodo skupno prodane na dražbi prek vseh dražbenih sistemov, imenovanih v skladu s členom 30(1) ali (2) te uredbe, se enakomerno razporedi po vsakem danem koledarskem letu, le da so količine, ki bodo prodane na dražbah avgusta vsako leto, za polovico manjše od količin, ki bodo prodane na dražbah v ostalih mesecih istega leta.
4. Dražbeni sistemi, imenovani v skladu s členom 30(1) ali (2) te uredbe, določijo in objavijo licitacijska obdobja, posamezne količine, datume dražb, finančni produkt na dražbi ter datume za plačilo in dobavo pravic iz poglavij II in III Direktive 2003/87/ES, ki bodo prodane na posameznih dražbah vsako leto, po določitvi in objavi v skladu s členoma 11(1) in 13(1) te uredbe s strani dražbenih sistemov, imenovanih v skladu s členom 26(1) in (2) te uredbe, do 31. marca predhodnega leta ali čim prej po tem datumu, ko je to izvedljivo, potem ko so se o tem posvetovale s Komisijo in pridobile njeno mnenje. Zadevni dražbeni sistemi v največji možni meri upoštevajo mnenje Komisije.
Objavljeni časovni razporedi iz prvega pododstavka so skladni z vsemi ustreznimi pogoji ali obveznostmi, navedenimi v Prilogi III.
5. Kadar dražbo, ki jo izvaja dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 30(1) ali (2) te uredbe, dražbeni sistem prekliče v skladu s členom 7(5) ali (6) ali členom 9, se količine, namenjene prodaji na dražbi, enakomerno razporedijo bodisi med naslednje štiri dražbe, ki jih načrtuje isti dražbeni sistem, bodisi med naslednji dve dražbi, ki ju načrtuje isti dražbeni sistem, če zadevni dražbeni sistem v danem koledarskem letu izvede manj kot štiri dražbe.
Člen 33
Pregled te uredbe
Po prejetju letnega konsolidiranega poročila, ki ga pripravi nadzornik dražbe v skladu s členom 25(2) in ki bi moralo biti poslano najpozneje do 31. decembra 2014, Komisija pregleda ureditve iz te uredbe, vključno z delovanjem vseh dražbenih postopkov.
Pri pregledu se preučijo pridobljene izkušnje glede medsebojnega vpliva med dražbenimi sistemi, imenovanimi v skladu s členom 30(1) ali (2), ter dražbenimi sistemi, imenovanimi v skladu s členom 26(1) ali (2), pa tudi glede medsebojnega vpliva med dražbami in sekundarnim trgom.
Pregled se izvede ob posvetovanju z državami članicami in zainteresiranimi stranmi.
Komisija lahko ob upoštevanju rezultatov pregleda predlaga kakršne koli ukrepe, ki se ji zdijo primerni za odpravo izkrivljanja ali slabega delovanja notranjega trga ali trga ogljika, ki izvira iz ureditev na podlagi te uredbe, tako da lahko ti ukrepi začnejo veljati do 31. decembra 2016.
POGLAVJE IX
ZAHTEVE GLEDE IMENOVANJA, KI SE UPORABLJAJO ZA URADNEGA DRAŽITELJA, NADZORNIKA DRAŽBE IN VSE DRAŽBENE SISTEME
Člen 34
Zahteve glede imenovanja, ki veljajo za uradnega dražitelja in nadzornika dražbe
1. Pri imenovanju uradnih dražiteljev in nadzornika dražbe države članice upoštevajo, do kakšne mere kandidati:
(a)
kažejo najmanjše tveganje za navzkrižje interesov ali zlorabo trga ob upoštevanju naslednjega:
(i)
vseh dejavnosti na sekundarnem trgu;
(ii)
vseh notranjih procesov in postopkov za ublažitev tveganja za navzkrižje interesov ali zlorabo trga;
(b)
lahko opravljajo naloge uradnega dražitelja ali nadzornika dražbe pravočasno ter v skladu z najvišjimi poklicnimi in kakovostnimi standardi.
2. Pogoj za imenovanje uradnega dražitelja je, da se uradni dražitelj z zadevnim dražbenim sistemom dogovori o ureditvah iz člena 22(2) in (3).
Člen 35
Zahteve glede imenovanja, ki veljajo za vse dražbene sisteme
1. Dražbe se izvajajo zgolj v dražbenem sistemu, ki so ga pristojni nacionalni organi iz drugega pododstavka odstavka 4 potrdili kot reguliran trg v skladu z odstavkom 5.
2. Dražbeni sistem, ki je v skladu s to uredbo imenovan za dražbo dvodnevnih promptnih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb, lahko brez dodatnih pravnih ali administrativnih zahtev držav članic vzpostavi ustrezne ureditve za olajšanje dostopa in sodelovanja na dražbah ponudnikom, navedenim v členu 18(1) in (2).
3. Pri imenovanju katerega koli dražbenega sistema države članice upoštevajo, do kakšne mere kandidati kažejo izpolnjevanje vseh naslednjih zahtev:
(a)
zagotavljanje upoštevanja načela nediskriminacije, tako pravno kot dejansko;
(b)
poln, pravičen in enakovreden dostop do licitiranja na dražbah za MSP, zajeta v shemo Unije, ter dostop do licitiranja na dražbah za male onesnaževalce;
(c)
zagotavljanje stroškovne učinkovitosti in izogibanje nepotrebnim upravnim obremenitvam;
(d)
trden nadzor dražb, prijavljanje sumov pranja denarja, financiranja terorizma, kriminalne dejavnosti ali zlorabe trga, uporaba vseh potrebnih popravnih ukrepov ali sankcij, vključno z zagotavljanjem mehanizma za izvensodno reševanje sporov;
(e)
preprečevanje izkrivljanj konkurence na notranjem trgu, vključno s trgom ogljika;
(f)
zagotavljanje pravilnega delovanja trga ogljika, vključno z izvajanjem dražb;
(g)
povezava z enim ali več klirinškimi sistemi ali poravnalnimi sistemi;
(h)
izvajanje ustreznih ukrepov, ki od dražbenega sistema zahtevajo, da vsa opredmetena in neopredmetena sredstva, potrebna za izvajanje dražb, predajo nasledniku zadevnega dražbenega sistema.
4. Dražbeni sistem, prek katerega se prodajajo dvodnevne promptne pogodbe ali petdnevne standardizirane terminske pogodbe, je imenovan, samo če država članica, v kateri imata sedež regulirani trg, ki kandidira, in njegov upravljavec trga, pravočasno, v vsakem primeru pa pred začetkom prvega licitacijskega obdobja zagotovi, da se za dražbo dvodnevnih promptnih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb uporabljajo nacionalni ukrepi, ki v ustrezni meri prenašajo določbe naslova III Direktive 2004/39/ES.
Dražbeni sistem, prek katerega se prodajajo dvodnevne promptne pogodbe ali petdnevne standardizirane terminske pogodbe, je imenovan, samo če država članica, v kateri imata sedež regulirani trg, ki kandidira, in njegov upravljavec trga, pravočasno, v vsakem primeru pa pred začetkom prvega licitacijskega obdobja zagotovi, da so ju pristojni nacionalni organi navedene države članice sposobni pooblaščati in nadzorovati v skladu z nacionalnimi ukrepi, ki v ustrezni meri prenašajo naslov IV Direktive 2004/39/ES.
Kadar regulirani trg, ki kandidira, in njegov upravljavec trga nimata sedeža v isti državi članici, se prvi in drugi pododstavek uporabljata tako za državo članico, kjer ima sedež regulirani trg, ki kandidira, kot za državo članico, kjer ima sedež njegov upravljavec trga.
5. Pristojni nacionalni organi države članice iz drugega pododstavka odstavka 4 tega člena, imenovani v skladu s členom 48(1) Direktive 2004/39/ES, odločijo o pooblastitvi reguliranega trga za namene te uredbe, pod pogojem da regulirani trg in njegov upravljavec trga izpolnjujeta določbe naslova III Direktive 2004/39/ES, kot so bile prenesene v nacionalni pravni red države članice, v kateri imata sedež, v skladu z odstavkom 4 tega člena. Odločitev o pooblastitvi se sprejme v skladu z naslovom IV Direktive 2004/39/ES, kot je bila prenesena v nacionalni pravni red države članice, v kateri imata sedež, v skladu z odstavkom 4 tega člena.
6. Pristojni nacionalni organi iz odstavka 5 tega člena skrbijo za učinkovit pregled nad trgom in sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev upoštevanja zahtev iz navedenega odstavka. V ta namen jim je omogočeno, da neposredno ali s pomočjo drugih pristojnih nacionalnih organov, imenovanih v skladu s členom 48(1) Direktive 2004/39/ES, uporabijo pristojnosti, ki jih imajo na podlagi nacionalnih ukrepov za izvajanje člena 50 navedene direktive, v zvezi z reguliranim trgom in njegovim upravljavcem trga, navedenima v odstavku 4 tega člena.
Država članica vsakega pristojnega nacionalnega organa iz odstavka 5 zagotovi, da se nacionalni ukrepi za izvajanje členov 51 in 52 Direktive 2004/39/ES izvajajo v zvezi z osebami, odgovornimi za neizpolnjevanje svojih obveznosti iz naslova III Direktive 2004/39/ES, kot so bile prenesene v nacionalni pravni red države članice, v kateri imajo sedež, v skladu z odstavkom 4 tega člena.
Za namene tega odstavka se nacionalni ukrepi za izvajanje členov 56 do 62 Direktive 2004/39/ES uporabljajo za sodelovanje med pristojnimi nacionalnimi organi različnih držav članic.
POGLAVJE X
REŽIM GLEDE ZLORAB TRGA, KI VELJA ZA FINANČNE PRODUKTE NA DRAŽBI
Člen 36
Režim glede zlorab trga, ki velja za finančne instrumente v smislu člena 1(3) Direktive 2003/6/ES
1. Za namene te uredbe, kadar so dvodnevne promptne pogodbe ali petdnevne standardizirane terminske pogodbe finančni instrumenti v smislu člena 1(3) Direktive 2003/6/ES, navedena direktiva velja za dražbe navedenih finančnih produktov na dražbi.
2. Kadar dvodnevne promptne pogodbe ali petdnevne standardizirane terminske pogodbe niso finančni instrumenti v smislu člena 1(3) Direktive 2003/6/ES, veljajo določbe členov 37 do 43 te uredbe.
Člen 37
Opredelitve za režim glede zlorab trga, ki velja za finančne produkte na dražbi razen finančnih instrumentov v smislu člena 1(3) Direktive 2003/6/ES
Za namene členov 38 do 43, ki veljajo za finančne produkte na dražbi, ki niso finančni instrumenti v smislu člena 1(3) Direktive 2003/6/ES, se uporabijo naslednje opredelitve pojmov:
(a)
„notranje informacije“ pomenijo informacije podrobne narave, ki niso bile javno objavljene ter so neposredno ali posredno povezane z enim ali več finančnimi produkti na dražbi in bi v primeru javne objave verjetno znatno vplivale na cene, po katerih bi se oddajale ponudbe.
Za osebe, ki imajo nalogo izvajanja ponudb, notranje informacije pomenijo tudi informacije, ki jim jih zaupa stranka in so povezane s tekočimi ponudbami stranke ter so neposredno ali posredno povezane z enim ali več finančnimi produkti na dražbi in bi v primeru javne objave verjetno znatno vplivale na cene, po katerih bi se oddajale ponudbe;
(b)
„tržna manipulacija“ pomeni:
(i)
ponudbe ali transakcije ali naročila na sekundarnem trgu:
-
ki dajejo ali bi lahko dali napačne ali zavajajoče signale o povpraševanju ali ceni finančnih produktov na dražbi, ali
-
s katerimi oseba ali več oseb v sodelovanju zagotovi končno ceno finančnih produktov na dražbi na neobičajni ali umetni ravni,
razen če oseba, ki je oddala ponudbo oziroma na sekundarnem trgu opravila transakcijo ali oddala naročilo, dokaže, da je to storila iz legitimnih razlogov;
(ii)
ponudbe, ki uporabljajo fiktivna sredstva ali katero koli drugo obliko prevare ali zvijače;
(iii)
razširjanje informacij prek medijev, vključno z internetom, ali s kakršnimi koli drugimi sredstvi, ki dajejo ali bi lahko dajale napačne ali zavajajoče signale o finančnih produktih na dražbi, vključno z razširjanjem govoric in napačnih ali zavajajočih novic, pri čemer so osebe, ki so te informacije razširjale, vedele ali bi morale vedeti, da so bile informacije napačne ali zavajajoče. Za novinarje, kadar delujejo v svoji poklicni vlogi, je treba takšno razširjanje informacij oceniti ob upoštevanju pravil, ki veljajo za njihov poklic, razen če imajo te osebe neposredno ali posredno korist ali dobiček od razširjanja zadevnih informacij.
Iz osnovne opredelitve v točki (b) prvega odstavka izhajajo zlasti naslednji primeri:
-
vedenje, s katerim si oseba ali več oseb v sodelovanju zagotovi prevladujoč položaj pri povpraševanju po finančnem produktu na dražbi, posledica katerega je neposredno ali posredno določanje končne cene na dražbi ali ustvarjanje drugih nepoštenih pogojev trgovanja,
-
nakup ali prodaja pravic ali iz njih izvedenih finančnih instrumentov na sekundarnem trgu pred dražbo, kar ima za posledico določitev končne cene finančnih produktov na dražbi na neobičajni ali umetni ravni ali zavajanje ponudnikov, ki licitirajo na dražbah,
-
izkoriščanje občasnega ali rednega dostopa do tradicionalnih ali elektronskih medijev z izražanjem mnenj o finančnem produktu na dražbi, potem ko je oseba predložila ponudbo za navedeni finančni produkt, in posledične koristi, ki izhajajo iz učinka izraženih mnenj, na ostale ponujene cene za navedeni finančni produkt, ne da bi bilo hkrati javno izraženo navzkrižje interesov na primeren in učinkovit način.
Člen 38
Prepoved trgovanja na podlagi notranjih informacij
1. Nobena oseba iz drugega pododstavka, ki ima notranje informacije, ne sme uporabiti teh informacij za neposredno ali posredno oddajo, spreminjanje ali umik ponudbe zase ali za tretjo stran za finančni produkt na dražbi, na katerega se nanašajo navedene informacije.
Prvi pododstavek velja za vse osebe, ki imajo notranje informacije:
(a)
zaradi svojega članstva v upravnem, poslovodnem ali nadzornem organu dražbenega sistema, uradnega dražitelja ali nadzornika dražbe; ali
(b)
zaradi svoje udeležbe pri kapitalu dražbenega sistema, uradnega dražitelja ali nadzornika dražbe; ali
(c)
zaradi dostopa do informacij, ki jim ga omogoča opravljanje svoje zaposlitve, poklica ali nalog; ali
(d)
zaradi svojih kriminalnih dejavnosti.
2. Kadar je oseba iz odstavka 1 pravna oseba, velja prepoved iz navedenega odstavka tudi za fizične osebe, ki sodelujejo pri odločitvi o oddaji, spremembi ali umiku ponudbe v imenu zadevne pravne osebe.
3. Ta člen ne velja za oddajo, spremembo ali umik ponudbe za finančni produkt na dražbi, ki se izvede kot del opravljanja obveznosti, ki je postala zavezujoča, kadar ta obveznost izhaja iz dogovora, sklenjenega preden je zadevna oseba posedovala notranje informacije.
Člen 39
Druge prepovedane uporabe notranjih informacij
Nobena oseba, za katero velja prepoved iz člena 38, ne sme:
(a)
razkrivati notranjih informacij nobenim drugim osebam, razen če so informacije razkrite kot del običajnega opravljanja njene zaposlitve, poklica ali nalog;
(b)
na podlagi notranjih informacij priporočiti drugi osebi ali jo napeljati k temu, da odda, spremeni ali umakne ponudbo za finančne produkte na dražbi, na katere se nanašajo navedene informacije.
Člen 40
Druge osebe, za katere velja prepoved trgovanja na podlagi notranjih informacij
Člena 38 in 39 veljata tudi za katero koli osebo poleg oseb iz navedenih členov, ki ima notranje informacije in pri tem ve ali bi morala vedeti, da so to notranje informacije.
Člen 41
Prepoved tržne manipulacije
Nobena oseba ne sme sodelovati pri tržni manipulaciji.
Člen 42
Posebne zahteve za ublažitev tveganja zlorabe trga
1. Dražbeni sistem, uradni dražitelj in nadzornik dražbe vsak posebej sestavijo seznam navedenih oseb, ki delajo zanje, prek pogodbe o zaposlitvi ali drugače, in imajo dostop do notranjih informacij. Dražbeni sistem redno posodablja svoj seznam in ga posreduje pristojnemu nacionalnemu organu v državi članici, v kateri ima sedež, kadar koli se to zahteva. Uradni dražitelj in nadzornik dražbe oba redno posodabljata svoja seznama in ju posredujeta pristojnemu nacionalnemu organu države članice, v kateri ima sedež dražbeni sistem, ter države članice, v kateri imata sedež uradni dražitelj ali nadzornik dražbe, kot je določeno v pogodbi(-ah) o njunem imenovanju, kadar koli to zahteva pristojni nacionalni organ.
2. Osebe, ki imajo v dražbenem sistemu vodstvene odgovornosti, uradni dražitelj ali nadzornik dražbe ter, kadar je to mogoče, osebe, ki so z njimi tesno povezane, pristojnemu nacionalnemu organu iz odstavka 1 najmanj priglasijo obstoj v njihovem imenu oddanih, spremenjenih ali umaknjenih ponudb za finančne produkte na dražbi ali iz njih izvedene finančne instrumente ali z njimi povezane druge finančne instrumente.
3. Osebe, ki izvajajo raziskave ali objavljajo podatke o raziskavah v zvezi s finančnimi produkti na dražbi, ter osebe, ki ustvarjajo ali razširjajo druge informacije, v katerih priporočajo ali predlagajo naložbene strategije, namenjene distribucijskim potem ali javnosti, primerno poskrbijo za zagotovitev, da so takšne informacije pošteno predstavljene ter razkrijejo svoje interese ali navedejo navzkrižja interesov v zvezi s finančnimi produkti na dražbi.
4. Dražbeni sistem sprejme strukturne določbe, namenjene preprečevanju in odkrivanju praks tržne manipulacije.
5. Vsaka oseba iz člena 59(1), ki utemeljeno sumi, da bi neka transakcija lahko vključevala trgovanje na podlagi notranjih informacij ali manipulacijo trga, nemudoma obvesti pristojni nacionalni organ države članice, v kateri ima sedež.
Člen 43
Nadzor in izvrševanje
1. Pristojni nacionalni organi iz člena 11 Direktive 2003/6/ES opravljajo učinkovit nadzor nad trgom in sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da so določbe členov 37 do 42 te uredbe upoštevane.
2. Pristojni nacionalni organi iz odstavka 1 tega člena imajo pristojnosti, ki jim pripadajo na podlagi nacionalnih ukrepov za prenos člena 12 Direktive 2003/6/ES.
3. Države članice zagotovijo, da se nacionalni ukrepi za prenos členov 14 in 15 Direktive 2003/6/ES uporabljajo v zvezi z osebami, odgovornimi za neskladnost s členi 37 do 42 te uredbe v zvezi z dražbami, izvedenimi na njihovem ozemlju ali v tujini.
4. Za namene uporabe členov 37 do 42 te uredbe ter odstavkov 1, 2 in 3 tega člena se nacionalni ukrepi za prenos člena 16 Direktive 2003/6/ES uporabljajo za sodelovanje med pristojnimi nacionalnimi organi, navedenimi v odstavku 1 tega člena.
POGLAVJE XI
PLAČILO IN POSREDOVANJE PRIHODKOV OD PRODAJE NA DRAŽBI
Člen 44
Plačilo s strani uspešnih ponudnikov in posredovanje prihodkov državam članicam
1. Vsak uspešen ponudnik ali njegov(-i) pravni naslednik(-i), vključno z vsemi posredniki, ki ju zastopajo, plača dolgovani znesek, o katerem je obveščen v skladu s členom 61(3)(c), za pravice, ki jih je pridobil, kot je bil obveščen v skladu s členom 61(3)(a), tako da prenese ali poskrbi za prenos dolgovanega zneska prek klirinškega sistema ali poravnalnega sistema na imenovani bančni račun uradnega dražitelja v denarnih obveznostih bodisi pred dobavo pravic ali najpozneje ob njihovi dobavi na imenovani lastniški račun ponudnika ali imenovani lastniški račun njegovega pravnega naslednika.
2. Dražbeni sistem, vključno s klirinškim sistemom ali poravnalnim sistemom, ki je z njim povezan, prenese plačila, ki so jih izvedli ponudniki ali pravni nasledniki in so rezultat dražbe pravic iz poglavij II in III Direktive 2003/87/ES, uradnim dražiteljem, ki so zadevne pravice prodajali na dražbi.
3. Plačila uradnim dražiteljem se izvedejo v eurih ali v valuti države članice, ki jih imenuje, kadar navedena država članica ni članica euroobmočja, kar koli izbere zadevna država članica, ne glede na to, v kateri valuti plačila izvedejo ponudniki, pod pogojem da je zadevni klirinški sistem ali poravnalni sistem sposoben poslovati v zadevni nacionalni valuti.
Menjalni tečaj je tečaj, objavljen prek priznane finančne tiskovne agencije, določene v pogodbi o imenovanju zadevnega dražbenega sistema, nemudoma po koncu licitacijskega obdobja.
Člen 45
Posledice zamude pri plačilu ali neplačila
1. Uspešni ponudnik ali njegovi pravni nasledniki bodo pravice, o katerih se uspešnega ponudnika obvesti v skladu s členom 61(3)(a), prejeli, samo če je celotni dolgovani znesek, o katerem se uspešnega ponudnika obvesti v skladu s členom 61(3)(c), plačan uradnemu dražitelju v skladu s členom 44(1).
2. Uspešni ponudnik ali njegovi pravni nasledniki, ki ne izpolnijo svojih obveznosti iz odstavka 1 tega člena v celoti do roka, o katerem je uspešni ponudnik obveščen v skladu s členom 61(3)(d), zamujajo pri plačilu.
3. Ponudniku, ki zamuja pri plačilu, se lahko zaračuna eno ali oboje od naslednjega:
(a)
obresti za vsak dan z začetkom od datuma, ki je bil rok za plačilo v skladu s členom 61(3)(d), in koncem na datum, ko je plačilo izvedeno, po obrestni meri, določeni v pogodbi o imenovanju zadevnega dražbenega sistema, izračunani na dnevni osnovi;
(b)
kazen, ki se zadržuje pri uradnem dražitelju in od katere se odštejejo morebitni stroški, ki jih zaračuna klirinški sistem ali poravnalni sistem.
4. Kadar uspešni ponudnik zamuja pri plačilu, se brez poseganja v odstavke 1, 2 in 3 zgodi kar koli od naslednjega:
(a)
vključi se centralna nasprotna stranka, da prevzame dobavo pravic in izvedbo plačila zneska, dolgovanega uradnemu dražitelju;
(b)
posrednik za poravnavo uporabi zavarovanje s premoženjem, ki pripada ponudniku, za izvedbo plačila zneska, dolgovanega uradnemu dražitelju.
5. Kadar poravnava ni izvršena, se pravice ponudijo v prodajo na naslednjih dveh dražbah, ki jih načrtuje zadevni dražbeni sistem.
POGLAVJE XII
DOBAVA PRAVIC, PRODANIH NA DRAŽBI
Člen 46
Prenos pravic, prodanih na dražbi
1. Pravice, prodane na dražbi v skladu s členom 4(2) te uredbe, register Unije pred rokom njihove dobave prenese na imenovani lastniški račun, kjer jih hrani klirinški sistem ali poravnalni sistem, ki deluje v vlogi varuha, dokler se pravice ne dobavijo uspešnim ponudnikom ali njihovim pravnim naslednikom v skladu z izidi dražbe, kot določa veljavna uredba Komisije, sprejeta v skladu s členom 19(3) Direktive 2003/87/ES.
2. Pravice, prodane na dražbi v skladu s členom 4(3) te uredbe, register Unije pred začetkom licitacijskega obdobja prenese na imenovani lastniški račun, kjer jih hrani klirinški sistem ali poravnalni sistem, ki deluje v vlogi varuha, dokler se pravice ne dobavijo uspešnim ponudnikom ali njihovim pravnim naslednikom v skladu z izidi dražbe, kot določa veljavna uredba Komisije, sprejeta v skladu s členom 19(3) Direktive 2003/87/ES.
Člen 47
Dobava pravic, prodanih na dražbi
1. Klirinški sistem ali poravnalni sistem vsako pravico, ki jo na dražbi proda država članica, dodeli uspešnemu kupcu, dokler skupna količina dodeljenih pravic ne ustreza količini pravic, o kateri je ponudnik obveščen v skladu s členom 61(3)(a).
Ponudniku se lahko dodelijo pravice iz več kot ene države članice, ki sodeluje na isti dražbi, če je to potrebno za dosego količine pravic, o kateri je ponudnik obveščen v skladu s členom 61(3)(a).
2. Po plačilu dolgovanega zneska se v skladu s členom 44(1) vsakemu uspešnemu ponudniku ali njegovim pravnim naslednikom dobavijo pravice, dodeljene navedenemu ponudniku, takoj ko je to izvedljivo in v vsakem primeru najpozneje do roka njihove dobave, tako da se pravice, o katerih je bil ponudnik obveščen v skladu s členom 61(3)(a), v celoti ali delno prenesejo z določenega imetniškega računa, ki ga hrani klirinški sistem ali poravnalni sistem, ki deluje v vlogi varuha, na določeni imetniški račun uspešnega ponudnika ali njegovih pravnih naslednikov ali na določeni imetniški račun, ki ga klirinški sistem ali poravnalni sistem, ki deluje v vlogi varuha, hrani za uspešnega ponudnika ali njegove pravne naslednike.
Člen 48
Pozna dobava pravic, prodanih na dražbi
1. Kadar klirinški sistem ali poravnalni sistem ne uspe dobaviti vseh ali dela pravic, prodanih na dražbi, zaradi okoliščin, nad katerimi nima nadzora, pravice dobavi klirinški sistem ali poravnalni sistem ob prvi možni priložnosti, uspešni ponudniki ali njihovi pravni nasledniki pa sprejmejo dobavo na poznejši datum.
2. Popravni ukrep iz odstavka 1 je edini popravni ukrep, do katerega so upravičeni uspešni ponudnik ali njegovi pravni nasledniki v primeru kakršne koli neuspešne dobave pravic, prodanih na dražbi, zaradi okoliščin, nad katerimi zadevni klirinški sistemi ali poravnalni sistemi nimajo nadzora.
POGLAVJE XIII
UPRAVLJANJE ZAVAROVANJA S PREMOŽENJEM
Člen 49
Zavarovanje s premoženjem, ki ga da ponudnik
1. Pred začetkom licitacijskega obdobja za dražbo dvodnevnih promptnih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb se od ponudnikov ali posrednikov, ki jih zastopajo, zahteva, da dajo zavarovanje s premoženjem.
2. Če se tako zahteva, se vse neporabljeno zavarovanje s premoženjem, ki ga je dal neuspešen ponudnik, skupaj z vsemi obrestmi, nakopičenimi na denarnem kritju, sprosti takoj, ko je to mogoče, po zaključku licitacijskega obdobja.
3. Če se tako zahteva, se vse zavarovanje s premoženjem, ki ga je dal neuspešen ponudnik in ni bilo porabljeno za poravnavo, skupaj z vsemi obrestmi, obračunanimi na denarnem kritju, sprosti takoj, ko je to mogoče, po poravnavi.
Člen 50
Zavarovanje s premoženjem, ki ga da uradni dražitelj
1. Pred začetkom licitacijskega obdobja za dražbo dvodnevnih promptnih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb se od uradnega dražitelja zahteva le, da pravice do njihove dobave deponira kot zavarovanje s premoženjem, ki jih klirinški sistem ali poravnalni sistem, ki deluje v vlogi varuha, hrani na depozitnem računu.
2. Ko so vzpostavljeni pravni ukrepi in tehnični pogoji, potrebni za dobavo pravic, se lahko vse zavarovanje s premoženjem, ki ga dajo države članice za dražbo standardiziranih terminskih pogodb ali nestandardiziranih terminskih pogodb, če se tako odloči država članica, ki organizira dražbo, in s privolitvijo dražbenega sistema sprosti in nadomesti s pravicami, ki jih klirinški sistem ali poravnalni sistem, ki deluje v vlogi varuha, hrani na depozitnem računu do njihove dobave.
3. Kadar se pravice, dane kot zavarovanje s premoženjem v skladu z odstavkom 1 ali 2, ne porabijo, jih lahko klirinški sistem ali poravnalni sistem do njihove dobave zadrži, če se tako odloči država članica, na določenem imetniškem računu, ki ga hrani klirinški sistem ali poravnalni sistem, ki opravlja nalogo varuha.
POGLAVJE XIV
PRISTOJBINE IN STROŠKI
Člen 51
Struktura in višina pristojbin
1. Struktura in višina pristojbin ter kakršni koli s tem povezani pogoji, ki jih uporablja kateri koli dražbeni sistem in njegovi klirinški sistemi ali poravnalni sistemi, ne smejo biti manj ugodni kot primerljive standardne pristojbine in pogoji, ki se uporabljajo na sekundarnem trgu.
2. Vsak dražbeni sistem in njegovi klirinški sistemi ali poravnalni sistemi lahko uporabljajo samo pristojbine, odbitke ali pogoje, ki so izrecno navedeni v pogodbi o njihovem imenovanju.
3. Vse pristojbine in pogoji, ki se uporabljajo v skladu z odstavkoma 1 in 2, morajo biti jasno navedeni, lahko razumljivi in javno dostopni. Naštejejo se na seznamu, na katerem se navedejo vsi stroški za vsako vrsto storitve.
Člen 52
Stroški dražbenega postopka
1. Brez poseganja v odstavek 2 se stroški storitev, navedenih v členu 27(1), členu 28(1) in členu 31, krijejo s pristojbinami, ki jih plačajo ponudniki, le da:
(a)
stroške centralne nasprotne stranke, ki sprejme vladno jamstvo namesto zavarovanja s premoženjem, kadar na dražbi prodaja pravice kot nestandardizirane terminske pogodbe, krije država članica na dražbi, ki ponuja vladno jamstvo;
(b)
kakršne koli stroške ureditev med uradnim dražiteljem in dražbenim sistemom, navedenih v členu 22(2) in (3), ki uradnemu dražitelju omogočajo, da pravice prodaja na dražbi v imenu države članice, ki ga imenuje, vendar brez stroškov katerega koli klirinškega sistema ali poravnalnega sistema, povezanega z zadevnim dražbenim sistemom, krije država članica, ki organizira dražbo.
Stroški iz točk (a) in (b) prvega pododstavka se odštejejo od prihodkov od prodaje na dražbi, ki se plačajo uradnim dražiteljem, skladno s členom 44(2) in (3).
2. Kadar država članica ne podpiše sporazuma o skupni oddaji naročil, navedenega v prvem pododstavku člena 26(6), v roku določenem v členu 30(4), temveč se naknadno pridruži skupnemu ukrepu, se od nje lahko zahteva, da krije svoj delež stroškov storitev iz členov 27(1) in 28(1) od datuma, ko navedena država članica začne sodelovati na dražbah dražbenega sistema, imenovanega v skladu s členom 26(1) ali (2), do prekinitve ali izteka mandata navedenega dražbenega sistema.
Znesek, do katerega se lahko od takšne države članice zahteva, da sama krije svoj del stroškov storitev iz členov 27(1) in 28(1), se določi v sporazumu o skupni oddaji naročil in v pogodbi z zadevnim dražbenim sistemom.
Od države članice se ne sme zahtevati, da krije svoj del stroškov v skladu s tem odstavkom, kadar se pridruži skupnemu ukrepu po izteku obdobja imenovanja iz drugega pododstavka člena 30(5) ali kadar se pridruži skupnemu ukrepu zaradi manjkajoče vključitve na seznam, v skladu s členom 30(7), za dražbeni sistem, ki je bil priglašen v skladu s členom 30(6).
Stroški, ki jih krijejo ponudniki na podlagi odstavka 1, se zmanjšajo za količino stroškov, ki jih krije država članica na podlagi tega odstavka.
3. Delež stroškov za nadzornika dražbe, ki se spreminja glede na število dražb, kot je podrobneje določeno v pogodbi o imenovanju nadzornika dražbe, se enakomerno porazdeli po številu dražb. Vsi ostali stroški nadzornika dražbe, kot je podrobneje določeno v pogodbi o imenovanju nadzornika dražbe, razen stroška, povezanega s kakršnimi koli poročili, pripravljenimi v skladu s členom 25(4), se enakomerno porazdelijo po številu dražbenih sistemov, razen če ni drugače določeno v pogodbi o imenovanju nadzornika dražbe.
Delež stroškov nadzornika dražbe, povezan z dražbenim sistemom, imenovanim v skladu s členom 30(1) ali (2), vključno s stroškom kakršnih koli poročil, zahtevanih v skladu s členom 25(4), krije država članica, ki imenuje dražbeni sistem.
Delež stroškov nadzornika dražbe, povezan z dražbenim sistemom, imenovanim v skladu s členom 26(1) ali (2), se porazdeli med države članice, ki sodelujejo v skupnem ukrepu, v skladu z njihovimi deleži v skupni količini pravic, prodanih na dražbah prek zadevnega dražbenega sistema.
Stroški nadzornika dražbe, ki jih krijejo države članice, se odštejejo od prihodkov od prodaje na dražbi, ki jih uradni dražitelji plačajo državi članici, ki jih imenuje, skladno s točko (c) člena 23.
POGLAVJE XV
NADZOR DRAŽBE, POPRAVNI UKREPI IN SANKCIJE
Člen 53
Sodelovanje z nadzornikom dražbe
1. Uradni dražitelji, dražbeni sistemi in pristojni nacionalni organi, ki jih nadzorujejo, na zahtevo nadzorniku dražbe priskrbijo vse informacije v zvezi z dražbami, kot je razumno potrebno za izvajanje nalog nadzornika dražbe.
2. Nadzornik dražbe ima pravico, da opazuje potek dražb.
3. Uradni dražitelji, dražbeni sistemi in pristojni nacionalni organi, ki jih nadzorujejo, pomagajo nadzorniku dražbe pri opravljanju njegovih nalog, tako da aktivno sodelujejo z nadzornikom dražbe vsak na svojem področju.
4. Pristojni nacionalni organi, ki nadzorujejo kreditne institucije in investicijska podjetja, ter pristojni nacionalni organi, ki nadzorujejo osebe, pooblaščene za oddajanje ponudb v imenu drugih oseb v skladu s členom 18(2), pomagajo nadzorniku dražbe pri opravljanju njegovih nalog, tako da aktivno sodelujejo z nadzornikom dražbe v okviru svojih pristojnosti.
5. Za obveznosti, ki so pristojnim nacionalnim organom naložene v odstavkih 1, 3 in 4, veljajo določbe o poklicni skrivnosti, ki jih morajo izpolnjevati v skladu s pravom Unije.
Člen 54
Spremljanje odnosa s ponudniki
1. Vsak dražbeni sistem, ki na dražbi prodaja dvodnevne promptne pogodbe ali petdnevne standardizirane terminske pogodbe, spremlja odnos s ponudniki, ki imajo dostop do licitiranja na njegovih dražbah, v celotnem trajanju tega odnosa, tako da stori naslednje:
(a)
preuči ponudbe, oddane v celotnem času tega odnosa, za zagotovitev, da je vedenje ponudnikov med licitiranjem skladno z znanjem, ki ga ima dražbeni sistem o kupcu, njegovih poslih in njegovem profilu tveganja, po potrebi vključno z virom njegovih sredstev;
(b)
zagotavlja učinkovite ureditve in postopke za redno spremljanje skladnosti oseb, ki imajo dostop do licitiranja v skladu s členom 19(1), (2) in (3), z njegovimi pravili vedenja na trgu;
(c)
spremlja transakcije, ki jih opravljajo osebe, ki imajo dostop do licitiranja v skladu s členom 19(1), (2) in (3) in členom 20(6), tako da uporablja svoje sisteme za odkrivanje kršitev pravil iz točke (b) tega pododstavka ter nepoštenih ali neurejenih pogojev ali vedenja na dražbi, zaradi katerih bi lahko sklepali na zlorabo trga.
Pri preučevanju ponudb v skladu s točko (a) prvega pododstavka mora biti zadevni dražbeni sistem posebno pozoren na kakršno koli dejavnost, ki se mu zdi po svoji naravi izrazito verjetno povezana s pranjem denarja, financiranjem terorizma ali kriminalno dejavnostjo.
2. Dražbeni sistem, ki izvaja dražbe dvodnevnih promptnih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb, zagotovi, da se dokumenti, podatki ali informacije, ki jih ima o posameznem ponudniku, redno posodabljajo. V ta namen lahko dražbeni sistem:
(a)
v skladu s členom 19(2) in (3) in členom 20(5), (6) in (7) od ponudnika zahteva kakršne koli informacije o ponudniku za namene spremljanja odnosa z navedenim ponudnikom, potem ko dobi dostop do licitiranja na dražbah, za celoten čas trajanja tega odnosa in za obdobje pet let po njegovem zaključku;
(b)
od vsake osebe, ki ima dostop do licitiranja, v rednih časovnih presledkih zahteva ponovno predložitev vloge za dostop do licitiranja;
(c)
od vsake osebe, ki ima dostop do licitiranja, zahteva, da dražbeni sistem nemudoma obvesti o kakršnih koli spremembah informacij, predloženih dražbenemu sistemu v skladu s členom 19(2) in (3) in členom 20(5), (6) in (7).
3. Dražbeni sistem, ki izvaja dražbe dvodnevnih promptnih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb, hrani evidenco:
(a)
vlog za dostop do licitiranja, ki jih predložijo vsi prosilci v skladu s členom 19(2) in (3), vključno z vsemi morebitnimi spremembami teh vlog;
(b)
opravljenih pregledov med:
(i)
obravnavo predložene vloge za dostop do licitiranja v skladu s členi 19, 20 in 21;
(ii)
spremljanjem in nadzorovanjem dražbenega odnosa v skladu s točkama (a) in (c) odstavka 1, potem ko je bil kandidatu odobren dostop do licitiranja;
(c)
vseh informacij, povezanih z dano ponudbo, ki jo je oddal dani ponudnik na dražbi, vključno z vsemi umiki ali spremembami teh ponudb, v skladu z drugim pododstavkom člena 6(3) in členom 6(4);
(d)
vseh informacij v zvezi z izvedbo vsake dražbe, na kateri je ponudnik oddal ponudbo.
4. Dražbeni sistem, ki izvaja dražbe dvodnevnih promptnih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb, hrani evidenco iz odstavka 3 tako dolgo, dokler je ponudniku dovoljeno licitiranje na njegovih dražbah in vsaj pet let po zaključku odnosa z navedenim ponudnikom.
Člen 55
Obveščanje o pranju denarja, financiranju terorizma ali kriminalni dejavnosti
1. Pristojni nacionalni organi iz člena 37(1) Direktive 2005/60/ES spremljajo in sprejemajo ustrezne ukrepe za zagotovitev skladnosti dražbenega sistema, ki izvaja dražbe dvodnevnih promptnih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb, z zahtevami glede dolžnosti skrbnosti pri ugotavljanju identitete stranke iz člena 19 in člena 20(6) te uredbe, z zahtevami glede spremljanja in vodenja evidence iz člena 54 te uredbe ter z zahtevami glede obveščanja iz odstavkov 2 in 3 tega člena.
Pristojni nacionalni organi iz prvega pododstavka imajo pristojnosti, ki jim pripadajo na podlagi nacionalnih ukrepov za prenos člena 37(2) in (3) Direktive 2005/60/ES.
Dražbeni sistem, ki izvaja dražbe dvodnevnih promptnih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb, se lahko šteje za odgovornega za kršitve člena 19, člena 20(6) in (7), člena 21(1) in (2) ter člena 54 te uredbe ter odstavkov 2 in 3 tega člena. V zvezi s tem veljajo nacionalni ukrepi, s katerimi se prenaša člen 39 Direktive 2005/60/ES.
2. Dražbeni sistem, ki izvaja dražbe dvodnevnih promptnih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb, njegovo vodstvo in zaposleni polno sodelujejo s FIU iz člena 21 Direktive 2005/60/ES, tako da nemudoma:
(a)
na lastno pobudo obvestijo FIU, kadar vedo, sumijo ali imajo utemeljene razloge za sum, da je bilo na dražbah zagrešeno pranje denarja, financiranje terorizma ali kriminalna dejavnost ali je bil zagrešen poskus teh dejavnosti;
(b)
FIU na njeno zahtevo posredujejo potrebne podatke v skladu s postopki, določenimi v veljavni zakonodaji.
3. Informacije iz odstavka 2 se posredujejo FIU države članice, na ozemlju katere se nahaja zadevni dražbeni sistem.
Oseba ali osebe, pristojne za posredovanje informacij iz tega člena, se imenujejo z nacionalnimi ukrepi za prenos politik in postopkov glede zagotavljanja upoštevanja zadevnih predpisov ter komuniciranja iz člena 34(1) Direktive 2005/60/ES.
4. Država članica, na ozemlju katere se nahaja dražbeni sistem, ki izvaja dražbe dvodnevnih promptnih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb, zagotovi, da se za zadevni dražbeni sistem uporabljajo nacionalni ukrepi za prenos členov 26 do 29, člena 32, člena 34(1) in člena 35 Direktive 2005/60/ES.
Člen 56
Prijavljanje zlorabe trga
1. Vsak dražbeni sistem, ki izvaja dražbe dvodnevnih promptnih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb, obvesti pristojne nacionalne organe, imenovane v skladu s členom 43(2) Direktive 2004/39/ES, odgovorne za nadzor zadevnega dražbenega sistema ali za preiskave in pregon zlorabe trga, ki se dogaja v sistemih zadevnega dražbenega sistema ali preko njih, o sumu zlorabe trga s strani katere koli osebe, ki ima dostop do licitiranja na dražbah, ali osebe, v imenu katere deluje oseba, ki ima dostop do licitiranja na dražbah.
Pri tem veljajo nacionalni ukrepi, s katerimi se prenaša člen 25(2) Direktive 2005/60/ES.
2. Zadevni dražbeni sistem obvesti nadzornika dražbe in Komisijo o dejstvu, da je vložil prijavo na podlagi odstavka 1, pri čemer navede, kakšne popravne ukrepe je izvedel ali jih namerava izvesti za preprečevanje kršitev iz odstavka 1 tega člena.
Člen 57
Največja višina ponudbe in drugi popravni ukrepi
1. Kateri koli dražbeni sistem lahko uvede največjo višino ponudbe ali katere koli druge popravne ukrepe, potrebne za blažitev dejanskega ali morebitnega zaznavnega tveganja za zlorabo trga, pranje denarja, financiranje terorizma ali druge kriminalne dejavnosti ter protikonkurenčno obnašanje, po posvetovanju s Komisijo in pridobitvi njenega mnenja o tem, pod pogojem da bi uvedba največje višine ponudbe ali katerih koli drugih popravnih ukrepov učinkovito ublažila zadevno tveganje. Komisija se lahko posvetuje z zadevnimi državami članicami in nadzornikom dražbe ter pridobi njihovo mnenje o predlogu, ki ga je podal zadevni dražbeni sistem. Zadevni dražbeni sistem v največji možni meri upošteva mnenje Komisije.
2. Največja višina ponudbe se izrazi bodisi kot odstotek skupnega števila pravic, ki bodo prodane na kateri koli dani dražbi, ali kot odstotek skupnega števila pravic, ki bodo prodane na dražbi v katerem koli danem letu, kar koli je primernejše za spopadanje s tveganjem za zlorabo trga, kot je opredeljeno v členu 56(1).
3. Za namene tega člena največja višina ponudbe pomeni največje število pravic, za katere lahko neposredno ali posredno odda ponudbo katera koli skupina oseb, navedenih v členu 18(1) ali (2), ki spadajo v katero koli od naslednjih kategorij:
(a)
isti skupini podjetij, vključno z nadrejenimi podjetji, njihovimi podrejenimi podjetji in povezanimi podjetji;
(b)
istemu poslovnemu združenju;
(c)
ločeni gospodarski enoti z neodvisno pristojnostjo odločanja, kjer jih neposredno ali posredno nadzorujejo javni organi ali podjetja v državni lasti.
Člen 58
Pravila vedenja na trgu ali kakršne koli druge pogodbene ureditve
Členi 53 do 57 ne posegajo v nobene druge ukrepe, ki jih dražbeni sistem, ki izvaja dražbe dvodnevnih promptnih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb, lahko sprejme na podlagi svojih pravil vedenja na trgu ali kakršnih koli drugih pogodbenih ureditev, neposredno ali posredno sklenjenih z vsemi ponudniki, ki imajo dostop do licitiranja na dražbah, pod pogojem ta takšni ukrepi niso v navzkrižju z določbami členov 53 do 57 ali jih ne ogrožajo.
Člen 59
Pravila ravnanja za ostale osebe, ki imajo dostop do licitiranja v imenu drugih oseb v skladu s členom 18(1)(b) in (c) ter členom 18(2)
1. Ta člen se uporablja za:
(a)
osebe, pooblaščene za licitiranje v skladu s členom 18(2);
(b)
investicijska podjetja in kreditne institucije iz člena 18(1)(b) in (c), pooblaščene za licitiranje v skladu s členom 18(3).
2. Osebe iz odstavka 1 pri svojih odnosih s strankami uporabljajo naslednja pravila ravnanja:
(a)
od svojih strank sprejemajo navodila pod primerljivimi pogoji;
(b)
licitiranje v imenu stranke lahko zavrnejo, če imajo utemeljene razloge za sum pranja denarja, financiranja terorizma, kriminalne dejavnosti ali zlorabe trga v skladu z nacionalno zakonodajo, s katero se prenašata člena 24 in 28 Direktive 2005/60/ES;
(c)
licitiranje v imenu stranke lahko zavrnejo, če imajo utemeljene razloge za sum, da njihova stranka ni sposobna plačati pravic, za katere želi oddati ponudbo;
(d)
s svojimi strankami sklenejo pisni sporazum. Sklenjeni sporazumi ne vsebujejo nepoštenih pogojev ali omejitev za zadevno stranko. Navedejo vse pogoje v zvezi s ponujenimi storitvami, zlasti glede plačila in dobave pravic;
(e)
od svojih strank lahko zahtevajo polog varščine v obliki predplačila pravic;
(f)
ne smejo neupravičeno omejiti števila ponudb, ki jih lahko odda posamezna stranka;
(g)
svojim strankam ne smejo preprečevati ali omejevati uporabe storitev drugih subjektov, ki so na podlagi člena 18(1)(b) do (e) in člena 18(2) upravičeni, da v njihovem imenu licitirajo na dražbah;
(h)
dolžni so spoštovati interese svojih strank, ki jih prosijo, da v njihovem imenu oddajajo ponudbe na dražbah;
(i)
stranke obravnavajo pošteno in brez diskriminacije;
(j)
zagotavljajo ustrezne notranje sisteme in postopke za obdelavo zahtevkov strank, da jih zastopajo na dražbi, ter za učinkovito sodelovanje na dražbi, zlasti kar zadeva oddajanje ponudb v imenu strank, sprejemanje plačil in zavarovanja s premoženjem od strank ter posredovanje pravic strankam, katere zastopajo;
(k)
preprečujejo, da bi del njihovega podjetja, odgovoren za prejemanje, pripravo in oddajo ponudb v imenu strank, razkrival zaupne informacije delu njihovega podjetja, odgovornemu za pripravo in oddajo ponudb v njihovem lastnem imenu, ali delu njihovega podjetja, ki je odgovoren za trgovanje na sekundarnem trgu v njihovem lastnem imenu;
(l)
hranijo evidenco informacij, ki so jih pridobili ali ustvarili v vlogi posrednikov, ki obdelujejo ponudbe v imenu svojih strank na dražbah, pet let od datuma, ko so pridobili ali ustvarili zadevne informacije.
Višina varščine iz točke (e) se izračuna na pravični in razumni osnovi.
Metoda za izračun varščine iz točke (e) se določi v sporazumih, sklenjenih v skladu s točko (d).
Kateri koli del varščine iz točke (e), ki ni bil uporabljen za plačilo pravic, se povrne plačniku v razumnem času po dražbi, kot je navedeno v sporazumih, sklenjenih v skladu s točko (d).
3. Osebe iz odstavka 1 pri licitiranju v svojem imenu ali v imenu strank uporabljajo naslednja pravila ravnanja:
(a)
predložijo vse informacije, ki jih zahteva kateri koli dražbeni sistem, v katerem imajo dostop do licitiranja, ali nadzornik dražbe, s čimer opravljata vsak svoje naloge v skladu s to uredbo;
(b)
svoje delo opravljajo z integriteto, primerno sposobnostjo, pozornostjo in skrbnostjo.
4. Pristojni nacionalni organi, ki jih imenujejo države članice, v katerih imajo sedež osebe iz odstavka 1, so odgovorni za pooblastitev takšnih oseb za izvajanje dejavnosti iz navedenega odstavka ter za spremljanje in izvrševanje skladnosti s pravili ravnanja, določenimi v odstavkih 2 in 3, vključno z obravnavo kakršnih koli pritožb, vloženih zaradi neskladnosti s takšnimi pravili ravnanja.
5. Pristojni nacionalni organi iz odstavka 4 osebam iz odstavka 1 odobrijo pooblastilo samo v primeru, da osebe izpolnjujejo vse naslednje pogoje:
(a)
imajo dovolj dober sloves in zadostne izkušnje za zagotavljanje ustreznega spoštovanja pravil ravnanja iz odstavkov 2 in 3;
(b)
vzpostavljene imajo potrebne postopke in preglede za reševanje navzkrižij interesov ter delovanje v najboljšem interesu svojih strank;
(c)
izpolnjujejo zahteve nacionalne zakonodaje, s katero se prenaša Direktiva 2005/60/ES;
(d)
ravnajo v skladu z vsemi drugimi ukrepi, ki se štejejo za potrebne, kar zadeva vrsto ponujenih licitacijskih storitev in stopnjo kompleksnosti zadevnih strank v smislu njihovega investicijskega ali trgovalnega profila, ter v skladu z vsemi ocenami na podlagi tveganj glede verjetnosti pranja denarja, financiranja terorizma ali kriminalne dejavnosti.
6. Pristojni nacionalni organi države članice, v kateri so pooblaščene osebe iz odstavka 1, spremljajo in izvršujejo pogoje, navedene v odstavku 5. Država članica zagotovi, da:
(a)
imajo njeni pristojni nacionalni organi na razpolago potrebna preiskovalna pooblastila ter sankcije, ki so učinkovite, sorazmerne in odvračilne;
(b)
je vzpostavljen mehanizem za obravnavo pritožb in umik pooblastil, kadar pooblaščene osebe kršijo svoje obveznosti, ki izhajajo iz takšnega pooblastila;
(c)
pristojni nacionalni organi lahko umaknejo pooblastilo, odobreno v skladu z odstavkom 5, kadar oseba iz odstavka 1 resno in sistematično krši določbe odstavkov 2 in 3.
7. Stranke ponudnikov iz odstavka 1 tega člena lahko vse morebitne pritožbe v zvezi s skladnostjo s pravili vedenja iz odstavka 2 naslovijo na pristojne organe, navedene v odstavku 3, v skladu s postopkovnimi pravili, določenimi za obravnavanje takšnih pritožb v državi članici, v kateri se nadzorujejo osebe iz odstavka 1.
8. Osebe iz odstavka 1, ki imajo dostop do licitiranja v dražbenem sistemu v skladu s členi 18, 19 in 20, smejo brez dodatnih pravnih ali administrativnih zahtev držav članic omogočati licitacijske storitve strankam iz točke (a) člena 19(3).
POGLAVJE XVI
PREGLEDNOST IN ZAUPNOST
Člen 60
Objavljanje
1. Vsa zakonodaja, smernice, navodila, dokumenti, razglasitve, vključno s časovnim razporedom dražb, vse ostale nezaupne informacije v zvezi z dražbami ali danim dražbenim sistemom, vse odločitve, vključno z odločitvami v skladu s členom 57 o uvedbi največje višine ponudbe in vseh ostalih popravnih ukrepov, potrebnih za ublažitev dejanskega ali morebitnega zaznavnega tveganja pranja denarja, financiranja terorizma, kriminalne dejavnosti ali zlorabe trga v zadevnem dražbenem sistemu, se objavijo na posodobljeni spletni strani, namenjeni dražbam, ki jo vzdržuje zadevni dražbeni sistem.
Informacije, ki niso več pomembne, se arhivirajo. Ti arhivi so dostopni na isti dražbeni spletni strani.
2. Nezaupne različice poročil nadzornika dražbe državam članicam in Komisiji v skladu s členom 25(1) in (2) se objavijo na spletni strani Komisije.
Poročila, ki niso več pomembna, se arhivirajo. Ti arhivi so dostopni na spletni strani Komisije.
3. Seznam z imeni, naslovi, številkami telefona in telefaksa, naslovi elektronske pošte in spletnimi stranmi vseh oseb, ki imajo dostop do licitiranja v imenu drugih oseb na dražbah, ki jih vodi kateri koli dražbeni sistem, ki izvaja dražbe dvodnevnih promptnih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb, se objavi na spletni strani, ki jo vzdržuje zadevni dražbeni sistem.
Člen 61
Razglasitev izidov dražbe in obveščanje o njih
1. Dražbeni sistem razglasi izide vsake dražbe, ki jo izvede, takoj ko je to praktično izvedljivo in najpozneje 15 minut po koncu licitacijskega obdobja.
2. Razglasitev, izvedena v skladu z odstavkom 1, vključuje vsaj naslednje:
(a)
količino pravic, ki bodo prodane na dražbi;
(b)
končno ceno dražbe v eurih;
(c)
skupno količino oddanih ponudb;
(d)
skupno število ponudnikov in število uspešnih ponudnikov;
(e)
v primeru preklica dražbe navedbo dražb, na katere bo prenesena količina pravic;
(f)
skupne prihodke, ustvarjene na dražbi;
(g)
razporeditev prihodkov med države članice, kadar gre za dražbene sisteme, imenovane v skladu s členom 26(1) ali (2).
3. Hkrati z razglasitvijo v skladu z odstavkom 1 dražbeni sistem vsakega uspešnega ponudnika, ki licitira v njegovih sistemih, obvesti o:
(a)
skupni količini pravic, ki se dodelijo navedenemu ponudniku;
(b)
tem, katere od njegovih izenačenih ponudb, če sploh katere, so bile naključno izbrane;
(c)
dolgovanem plačilu v eurih ali v valuti države članice, ki ni članica euroobmočja, kar koli izbere ponudnik, pod pogojem da je klirinški sistem ali poravnalni sistem sposoben poslovati v zadevni nacionalni valuti;
(d)
datumu, do katerega mora biti dolgovani znesek plačan v potrjenih sredstvih na določeni bančni račun uradnega dražitelja.
4. Kadar valuta, ki jo izbere ponudnik, ni euro, dražbeni sistem obvesti uspešnega ponudnika, ki licitira na njegovih dražbah, o menjalnem tečaju, ki ga je uporabil za izračun dolgovanega zneska v valuti, ki jo je izbral uspešni ponudnik.
Menjalni tečaj je tečaj, objavljen prek priznane finančne tiskovne agencije, določene v pogodbi o imenovanju zadevnega dražbenega sistema, nemudoma po koncu licitacijskega obdobja.
5. Dražbeni sistem zadevnemu klirinškemu sistemu ali poravnalnemu sistemu, ki sta z njim povezana, sporoči informacije, o katerih je obvestil vse uspešne ponudnike v skladu z odstavkom 3.
Člen 62
Varstvo zaupnih informacij
1. Za zaupne informacije se šteje naslednje:
(a)
vsebina ponudbe;
(b)
vsebina kakršnih koli navodil za licitiranje, tudi ko ni oddana ponudba;
(c)
informacije, ki razkrivajo ali iz katerih je možno sklepati na identiteto zadevnega ponudnika in kar koli od naslednjega:
(i)
število pravic, ki jih želi ponudnik kupiti na dražbi;
(ii)
cena, ki jo je ponudnik pripravljen plačati za te pravice;
(d)
informacije o eni ponudbi ali več ponudbah ali navodilih za licitiranje oziroma izpeljane iz njih, ki bi vsaka posebej ali vse skupaj verjetno:
(i)
nakazale, kakšno je povpraševanje po pravicah pred katero koli dražbo;
(ii)
nakazale, kakšna je končna cena dražbe pred katero koli dražbo;
(e)
informacije, ki jih dajo osebe v okviru vzpostavitve ali vzdrževanja odnosa s ponudniki ali v okviru nadzora navedenega odnosa v skladu s členi 19, 20, 21 in 54;
(f)
poročila nadzornika dražbe in mnenja, pripravljena v skladu s členom 25(1) do (6), razen delov, ki jih vsebujejo nezaupne različice poročil nadzornika dražbe, ki jih objavi Komisija v skladu s členom 60(2);
(g)
poslovne skrivnosti, ki jih zagotovijo osebe, sodelujoče v postopku konkurenčne oddaje naročil za imenovanje katerega koli dražbenega sistema ali nadzornika dražbe;
(h)
informacije o algoritmu, uporabljenem za naključno izbiro izenačenih ponudb iz člena 7(2);
(i)
informacije o metodologiji za določitev, katera je končna cena na dražbi, ki je znatno nižja od prevladujoče cene na sekundarnem trgu pred in med dražbo, kot je navedeno v členu 7(6).
2. Zaupnih informacij ne sme razkriti nobena oseba, ki jih je pridobila neposredno ali posredno, razen v skladu z odstavkom 3.
3. Odstavek 2 ne preprečuje razkrivanja zaupnih informacij, ki:
(a)
so že bile zakonito javno objavljene;
(b)
so objavljene s pisnim privoljenjem ponudnika, osebe, ki ima dostop do licitiranja, ali osebe, ki je vložila zahtevek za dostop do licitiranja;
(c)
morajo biti razkrite ali javno dostopne zaradi obveznosti iz zakonodaje Unije;
(d)
so objavljene na podlagi sodnega naloga;
(e)
so objavljene za namene kakršnih koli kriminalnih, upravnih ali sodnih preiskav ali postopkov, ki se izvajajo v Uniji;
(f)
jih dražbeni sistem razkrije nadzorniku dražbe z namenom, da nadzorniku dražbe omogoči opravljanje njegovih nalog ali izpolnjevanje njegovih obveznosti v zvezi z dražbami ali mu pri tem pomaga;
(g)
se zberejo ali pripravijo pred njihovim razkritjem, tako da ni verjetno, da bi bilo mogoče odkriti informacije, ki se nanašajo na naslednje:
(i)
posamezne ponudbe ali navodila za licitiranje;
(ii)
posamezne dražbe;
(iii)
posamezne ponudnike, možne ponudnike ali osebe, ki vložijo zahtevek za dostop do licitiranja;
(iv)
posamezne zahtevke za dostop do licitiranja;
(v)
posamezne odnose s ponudniki;
(h)
so navedene v odstavku 1(f), pod pogojem da jih pristojni organi držav članic javno razkrijejo na nediskriminacijski in urejen način, kadar gre za informacije iz člena 25(2)(c), in da to stori Komisija, kadar gre za druge informacije iz člena 25(2);
(i)
so navedene v odstavku 1(g), pod pogojem da se razkrijejo osebam, ki delajo za države članice ali Komisijo ter so vključene v postopek konkurenčne oddaje naročil iz odstavka 1(g), pri čemer so tudi same na podlagi svojih pogojev zaposlitve dolžne varovati poklicno skrivnost;
(j)
se objavijo po koncu 30-mesečnega obdobja z začetkom na katerega koli od naslednjih datumov, pri čemer se upoštevajo veljavne obveznosti glede poklicne skrivnosti iz zakonodaje Unije:
(i)
datum začetka licitacijskega obdobja dražbe, na kateri se prvič razkrijejo zaupne informacije ob spoštovanju zaupnih informacij iz odstavka 1(a) do (d);
(ii)
datum zaključka odnosa s ponudnikom ob upoštevanju zaupnih informacij iz odstavka 1(e);
(iii)
datum poročila ali mnenja nadzornika dražbe ob upoštevanju zaupnih informacij iz odstavka 1(f);
(iv)
datum oddaje informacij v postopku konkurenčne oddaje naročil ob upoštevanju zaupnih informacij iz odstavka 1(g).
4. Ukrepi, potrebni za zagotovitev, da se zaupne informacije ne razkrivajo neupravičeno, in posledice vsakega takšnega neupravičenega razkritja s strani dražbenega sistema ali nadzornika dražbe, vključno z vsemi osebami, ki zanju delajo na podlagi pogodbe, se določijo v pogodbah o njunem imenovanju.
5. Zaupne informacije, ki jih pridobi dražbeni sistem ali nadzornik dražbe, vključno z vsemi osebami, ki zanju delajo na podlagi pogodbe, se uporabljajo izključno za namene izpolnjevanja njunih obveznosti ali izvajanja njihovih nalog v zvezi z dražbami.
6. Odstavki 1 do 5 ne izključujejo izmenjave zaupnih informacij med dražbenim sistemom in nadzornikom dražbe ali med posameznimi dražbenimi sistemi in posameznimi nadzorniki dražbe ter:
(a)
pristojnimi nacionalnimi organi, ki nadzorujejo dražbeni sistem;
(b)
pristojnimi nacionalnimi organi, odgovornimi za preiskovanje in preganjanje pranja denarja, financiranja terorizma, kriminalne dejavnosti ali zlorabe trga;
(c)
Komisijo.
Zaupne informacije, izmenjane na podlagi tega odstavka, se ne smejo razkriti drugim osebam razen tistih, ki so navedene v točkah (a), (b) in (c), kadar je to v nasprotju z odstavkom 2.
7. Vse osebe, ki delajo ali so delale za kateri koli dražbeni sistem ali nadzornika dražbe, vključene v dražbe, so dolžne varovati poklicno skrivnost in zagotovijo, da se zaupne informacije varujejo v skladu s tem členom.
Člen 63
Jezikovna ureditev
1. Pisne informacije, ki jih posreduje kateri koli dražbeni sistem v skladu s členom 60(1) in (3) ali nadzornik dražbe v skladu s členom 60(2) ali so posredovane v skladu s pogodbo o njunem imenovanju in ki niso objavljene v Uradnem listu Evropske unije, so v jeziku, ki se običajno uporablja na področju mednarodnih financ.
2. Vsaka država članica lahko na lastne stroške zagotovi prevod vseh informacij iz odstavka 1 o katerem koli dražbenem sistemu, v uradni jezik ali uradne jezike navedene države članice.
Kadar neka država članica na svoje stroške zagotovi prevod vseh informacij iz odstavka 1, ki jih je priskrbel dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1), vsaka država članica, ki je imenovala dražbeni sistem v skladu s členom 30(1), na lastne stroške zagotovi prevod vseh informacij iz odstavka 1, ki jih je priskrbel dražbeni sistem, kot ga je imenovala v skladu s členom 30(1), v isti jezik oziroma jezike.
3. Prosilci za dostop do licitiranja in osebe, ki imajo dostop do licitiranja, lahko naslednje informacije predložijo v uradnem jeziku Unije, ki so ga izbrale v skladu z odstavkom 4, pod pogojem da se je država članica odločila zagotoviti prevod v navedeni jezik na podlagi odstavka 2:
(a)
svoje zahtevke za dostop do licitiranja, vključno z vsemi dokazili;
(b)
svoje ponudbe, vključno z vsemi umiki ali spremembami teh ponudb;
(c)
vsa vprašanja v zvezi s točkama (a) ali (b).
Dražbeni sistem lahko zahteva overjen prevod v jezik, ki se običajno uporablja na področju mednarodnih financ.
4. Prosilci za dostop do licitiranja, osebe, ki imajo dostop do licitiranja in ponudniki, ki sodelujejo na dražbi, izberejo kateri koli uradni jezik Unije, v katerem želijo prejemati vsa obvestila, pripravljena na podlagi členov 8(3), 20(10), 21(4) in 61(3).
Vse ostalo ustno ali pisno sporazumevanje dražbenega sistema s prosilci za dostop do licitiranja, osebami, ki imajo dostop do licitiranja, ali ponudniki, ki sodelujejo na dražbi, poteka v jeziku, izbranem na podlagi prvega pododstavka, brez dodatnih stroškov za zadevne prosilce, osebe in ponudnike, pod pogojem da se je država članica odločila zagotoviti prevod v navedeni jezik v skladu z odstavkom 2.
Tudi če se je država članica v skladu z odstavkom 2 tega člena odločila zagotoviti prevod v jezik, izbran na podlagi prvega pododstavka tega odstavka, se lahko prosilec za dostop do licitiranja, oseba, ki ima dostop do licitiranja, ali ponudnik, ki sodeluje na dražbi, odpovejo svoji pravici na podlagi drugega pododstavka tega odstavka, tako da zadevnemu dražbenemu sistemu dajo predhodno pisno soglasje za izključno uporabo jezika, ki se običajno uporablja na področju mednarodnih financ.
5. Države članice so odgovorne za točnost vseh prevodov, narejenih na podlagi odstavka 2.
Osebe, ki predložijo prevod dokumenta iz odstavka 3, in vsi dražbeni sistemi, ki priglasijo prevedeni dokument v skladu z odstavkom 4, so odgovorni za zagotovitev, da gre za točen prevod izvirnika.
POGLAVJE XVII
KONČNE DOLOČBE
Člen 64
Pravica do pritožbe
1. Dražbeni sistem zagotovi, da ima vzpostavljene izvensodne mehanizme za obravnavo pritožb prosilcev za dostop do licitiranja, ponudnikov, ki imajo dostop do licitiranja, in ponudnikov, ki jim je bil dostop do licitiranja zavrnjen, preklican ali začasno odpovedan.
2. Države članice, v katerih se nadzorujeta regulirani trg, imenovan za dražbeni sistem, ali njegov upravljavec trga, zagotovijo, da so vse odločitve, ki jih sprejme izvensodni mehanizem, ki obravnava pritožbe iz odstavka 1 tega člena, ustrezno utemeljene in da v zvezi z njimi velja pravica do pravnega sredstva na sodiščih, navedenih v členu 52(1) Direktive 2004/39/ES. Navedena pravica ne posega v kakršne koli pravice do neposredne pritožbe pri sodiščih ali pristojnih upravnih organih, določenih v nacionalnih predpisih, s katerimi se prenaša člen 52(2) Direktive 2004/39/ES.
Člen 65
Popravljanje napak
1. O vseh napakah pri katerem koli plačilu ali prenosu pravic ter pri zavarovanju s premoženjem ali varščini, ki sta dana ali sproščena v skladu s to uredbo, se obvesti klirinški sistem ali poravnalni sistem, takoj ko te napake kdor koli opazi.
2. Klirinški sistem ali poravnalni sistem sprejme vse potrebne ukrepe za popravo vseh napak, nastalih pri katerem koli plačilu ali prenosu pravic ter pri zavarovanju s premoženjem ali varščini, ki sta bila dana ali sproščena v skladu s to uredbo, kadar na kakršen koli način odkrijejo te napake.
3. Vse osebe, ki imajo zaradi napake iz odstavka 1 korist, ki je ni mogoče popraviti v skladu z odstavkom 2 zaradi intervencijskih pravic tretje strani, ki je kupec v dobri veri, pri čemer so vedele ali bi morale vedeti za napako, vendar je niso prijavile klirinškemu sistemu ali poravnalnemu sistemu, so dolžne poravnati vso morebitno nastalo škodo.
Člen 66
Začetek veljavnosti
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 12. novembra 2010.