РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1105/2010 НА СЪВЕТА
от 29 ноември 2010 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и за окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на прежди с висока здравина от полиестери с произход от Китайската народна република, и за прекратяване на процедурата по отношение вноса на прежди с висока здравина от полиестери с произход от Република Корея и Тайван
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-нататък „основният регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия (наричана по-нататък „Комисията“), представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Временни мерки
(1)
С Регламент (ЕС) № 478/2010 (2) (наричан по-нататък „временният регламент“) Комисията наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на прежди с висока здравина от полиестери (наричани по-нататък „ПВЗ“) с произход от Китайската народна република (наричана по-нататък „КНР“). Не бяха наложени временни мерки по отношение на вноса на ПВЗ с произход от Република Корея (наричана по-нататък „Корея“) и Тайван.
(2)
Процедурата започна след подадена на 27 юли 2009 г. от CIRFS - Международен комитет за изкуствена коприна и синтетични влакна (наричан по-нататък „жалбоподателят“) - жалба от името на производителите на ПВЗ, които съставляват значителен дял - в конкретния случай над 60 % - от цялото производство на ПВЗ в Съюза.
(3)
Както беше посочено в съображение 15 от временния регламент, разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 юли 2008 г. до 30 юни 2009 г. (наричан по-нататък „разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, свързани с оценката на вредата, обхвана периода от януари 2005 г. до края на разследвания период (наричан по-нататък „разглежданият период“).
1.2. Последваща процедура
(4)
След разгласяване на основните факти и съображения, въз основа на които бе взето решението за налагане на временни антидъмпингови мерки (наричано по-нататък „временното разгласяване“), няколко заинтересовани страни предоставиха в писмен вид своите становища относно временните констатации. На страните, които поискаха това, бе предоставена възможност да бъдат изслушани. Комисията продължи да търси и проверява всяка информация, която считаше за необходима за окончателните си констатации. Устните и писмените коментари, представени от заинтересованите страни, бяха разгледани и в случаите, в които това бе целесъобразно, временните констатации бяха съответно изменени.
(5)
По отношение на въпроса за интереса на Съюза бяха проведени допълнителни проверки на място при следните дружества:
Ползватели в Съюза
-
Continental AG,
-
Oppermann Automotive Webbing GmbH,
-
Katradis Marine Ropes Industry S.A.,
-
Mehler Texnologies GmbH,
-
E. Oppermann GmbH,
-
Oppermann Industrial Webbing s.r.o.,
-
Contitech Transportbandsysteme GmbH.
(6)
Една от заинтересованите страни поиска изслушване и намесата на служителя по изслушванията. Искането беше направено след временното разгласяване. Беше предоставена възможност за изслушване в присъствието на служителя по изслушванията.
(7)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, въз основа на които се възнамеряваше да се препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на ПВЗ с произход от КНР и окончателното събиране на обезпечените чрез временно мито суми („окончателно разгласяване“). На страните беше предоставен и срок, в който те имаха възможност да представят коментарите си след това разгласяване.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(8)
Разглежданият продукт е ПВЗ (различни от шивашки конци), които не се предлагат за продажба на дребно, включително монофиламенти с линейна плътност по-малка от 67 decitex, с произход от КНР, Корея и Тайван (наричани по-нататък „разглежданият продукт“), понастоящем класирани в код по КН 5402 20 00.
(9)
След временното разгласяване една от страните заяви, че Комисията не е отчела разликите между преждите, използвани за производството на гуми - т.нар. прежди с висок коефициент на ниско свиване („High Modulus Low Shrinkage“ или „HMLS“), и другите видове прежди, тъй като при първия вид са необходими продължителни и скъпи технически изпитвания, преди да бъдат получени одобрения за наложените от купувачите спецификации за преждите HMLS. Освен това същата страна заяви, че не е било ясно кои фактори са били взети предвид при временното определяне на наличието само на един продукт. Друга страна заяви, че преждите HMLS и другите видове прежди имат различни структури на себестойността.
(10)
В отговор на тези твърдения следва да бъде отбелязано, че разглежданият продукт има редица приложения, като подсилване на гуми, производство на широки тъкани, предпазни колани, въздушни възглавници, въжета, мрежи и някои промишлени приложения. Следователно е налице голям брой различни приложения и поради това съществуват и много различни видове и спецификации.
(11)
Основните критерии, за да се определи, че преждите HMLS и другите видове прежди представляват един и същ продукт, бяха основните физически, технически и химически характеристики. Действително, както беше обяснено в съображение 19 на временния регламент, при разследването бе установено, че, въпреки че преждите HMLS притежават някои отличителни характеристики в сравнение с другите видове ПВЗ (например еластичност, свиваемост, якост на опън и износоустойчивост), се счита, че всички видове от разглеждания продукт имат едни и същи основни физически и химически характеристики. Поради това се счита, че те представляват един и същ продукт.
(12)
По отношение на твърденията за разлики в структурите на себестойността следва да бъде отбелязано, че те сами по себе си не са определящ критерий за това дали преждите HMLS представляват различен продукт от другите видове ПВЗ. Разликите по отношение на себестойността, цените и производствения процес сами по себе си не са основание определен вид на продукта, като например преждите HMLS, да се разглежда като различен продукт, доколкото този вид и другите видове на продукта имат едни и същи основни физически, технически и химически характеристики.
(13)
Поради това не беше счетено за основателно преждите HMLS да бъдат изключени от обхвата на разследването и като последица от това исканията в тази насока трябваше да бъдат отхвърлени.
(14)
Тъй като не бяха представени други коментари по отношение на разглеждания и сходния продукт, изложеното в съображения 16-20 на временния регламент се потвърждава.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Тайван
3.1.1. Нормална стойност
(15)
Един производител износител от Тайван представи данни, от които е видно, че цените на основните суровини - пречистена терефталова киселина (ПТК) и моноетиленгликол (МЕГ), които той е купувал, за да произвежда ПВЗ, са се променяли през РП. По-специално стана ясно, че покупните цени рязко са спаднали най-вече през четвъртото тримесечие на 2008 г. Поради това той твърдеше, че това следва да бъде взето предвид при определянето на нормалната стойност, за да се гарантира обективно сравнение с експортните цени.
(16)
Констатациите в съображение 18 са резултат от много подробен анализ на предоставените от износителя данни, които бяха проверени по време на проверките на място. Поради това беше счетено, че в този случай е основателно при определянето на нормалната стойност за някои периоди от РП да бъдат взети предвид промените на цените на суровините.
(17)
Не бяха направени други коментари относно метода, описан в съображения 86 и 87 на временния регламент. Методът, използван за определяне на нормалната стойност за производителите износители от Тайван, може да бъде потвърден.
3.1.2. Експортна цена
(18)
При разследването бе установено, че посоченият в съображение 15 производител от Тайван е продал по-големи обеми от разглеждания продукт на пазара на Съюза през първата половина на РП, когато цените на суровините са били по-ниски. Тази констатация следва да бъде разглеждана в контекста на посоченото в съображение 16.
(19)
Тъй като не бяха представени коментари по отношение на експортната цена, изложеното в съображение 88 от временния регламент се потвърждава.
3.1.3. Сравнение
(20)
Нормалната стойност и експортната цена бяха определени по описания по-горе начин. Така определената нормална стойност за посочения производител и неговата експортна цена бяха сравнени за възможно най-близки периоди, за да се отчетат разликите, засягащи съпоставимостта на цените. Това е в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(21)
Не бяха получени други коментари относно сравнението на нормалната стойност и експортната цена на производителите износители от Тайван. Поради това съдържанието на съображение 89 от временния регламент може да бъде потвърдено.
3.1.4. Дъмпингови маржове
(22)
Припомня се, че в съображение 92 от временния регламент беше заключено, че дъмпинговият марж в национален мащаб за Тайван беше de minimis. Окончателният дъмпингов марж, определен за посочения в съображение 15 производител от Тайван, вече е под праговата стойност de minimis. Поради това се потвърждава, че окончателният дъмпингов марж в национален мащаб за Тайван е de minimis.
3.2. КНР
3.2.1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(23)
Припомня се, че единадесет производители износители от КНР заявиха своя интерес. Тези дружества представляваха 100 % от общия износ на разглеждания продукт на пазара на Съюза през РП. Беше подбрана извадка от трима производители износители или групи от свързани дружества въз основа на най-големия обем на износа за целите на определянето на дъмпинга за КНР. И тримата включени в извадката производители износители поискаха ТДПИ, но само за един от тях беше установено, че отговаря на условията.
(24)
След разгласяването на констатациите относно ТДПИ двамата производители износители, на които не беше предоставено ТДПИ, представиха коментари, които са изложени накратко по-долу.
(25)
Първият производител износител направи коментари относно ограничителна клауза за своята стопанска дейност, свързани със счетоводството му проблеми и изплащането на някои активи, като например права на земеползване.
(26)
Този износител призна, че в устава му е предвидена ограничителна клауза. Той заяви, но не представи доказателства, че тази клауза е престанала да поражда правни последици за дейността му. По подобен начин по отношение на свързаните със счетоводството проблеми дружеството призна наличието на несъответствия между счетоводната документация и одитираните финансови отчети, но заяви, че тези несъответствия са незначителни и за тях е представено обяснение по време на разследването. Следва да бъде пояснено, че установените проблеми със счетоводството на това дружество, които бяха причина за отказа за предоставяне на ТДПИ, не бяха незначителни, а съществени, по-специално във връзка с осчетоводяването на някои активи, както и установени несъответствия между някои счетоводни записи и представените по време на проверката на място документи.
(27)
Вторият производител износител направи коментари по-специално по отношение на констатациите относно вноските в капитала, ограничителната клауза за стопанската си дейност и придобиването на права на земеползване.
(28)
По отношение на вноските в капитала износителят изложи същите доводи като изтъкнатите на предварителния етап, а именно че капиталът е бил надлежно внесен. Той изтъкна, че техническото ноу-хау е специална категория знание, което не е необходимо да бъде патентовано или регистрирано, и поради това вноските в капитала, макар и под формата на непарични вноски, са били направени правомерно. По отношение на ограничителната клауза за стопанската си дейност този производител отново посочи, че тя няма задължителен характер за дружеството и че свързаните с придобиването на земя изисквания по отношение на инвестициите не са изкривявания, а са свързани с политиката на органите за териториално развитие.
(29)
Тези аргументи обаче вече бяха изтъкнати и отхвърлени на предварителния етап. Дори изискванията по отношение на инвестициите да са свързани с политиката на органите за териториално развитие, се счита, че те не отговарят на условията за ТДПИ. Не бяха представени нови доказателства, които евентуално да променят отразените в оценката за ТДПИ временни заключения в съображения 50 и 51 от временния регламент.
(30)
Въз основа на изложеното по-горе се потвърждават временните констатации в съображения 46-52 от временния регламент.
3.2.2. Индивидуално разследване
(31)
Както беше посочено в съображение 28 от временния регламент, двама производители износители, които не бяха включени в извадката, поискаха да им бъде определен индивидуален дъмпингов марж в съответствие с член 17, параграф 3 от основния регламент. Искането за индивидуално разследване обаче можеше да бъде разгледано едва след налагането на временните мерки.
(32)
Посочените дружества изпратиха в определените срокове отговор на формуляра на заявление за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика. След налагането на временните мерки Комисията потърси и провери предоставената във формулярите за заявление информация и преценената като необходима допълнителна информация в помещенията на посочените дружества:
-
Oriental Industries Co., Ltd.
-
Hangzhou Huachun Chemical Fibers Co., Ltd.
(33)
Накратко и единствено за информация, критериите за ТДПИ са посочени в обобщен вид по-долу:
1.
бизнес решенията се вземат и разходите се извършват в съответствие с пазарните условия и без значителна намеса на държавата; разходите за основните вложени материали по същество отразяват пазарните стойности;
2.
дружествата имат ясен основен комплект счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с Международните счетоводни стандарти („МСС“) и се прилага във всички случаи;
3.
на пазара няма съществени изкривявания, пренесени от предишната система на непазарна икономика;
4.
законовата уредба за несъстоятелността и собствеността гарантират правна сигурност и стабилност;
5.
обменът на валута се извършва по пазарния курс.
(34)
Актовете за вписване и на двете дружества съдържат ограничителна клауза относно преразпределянето на продажбите между експортния и вътрешния пазар. По отношение на един износител бяха установени някои несъответствия и недостатъци в счетоводната система на заявителя, поради което беше заключено, че отчетите не са ясни и не са изготвени и одитирани в съответствие с международните счетоводни стандарти. На последно място, бяха установени някои изкривявания, пренесени от системата на непазарна икономика, по-специално по отношение на закупуването на правата на дружеството за използване на земя.
(35)
Въз основа на това беше заключено, че нито едно от двете дружества не е доказало, че отговаря на всички критерии по член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент, и не бе възможно да им бъде предоставено ТДПИ.
3.2.3. Индивидуално третиране (ИТ)
(36)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент, за държавите, попадащи в приложното поле на посочения член, евентуално се определя мито, приложимо в национален мащаб, освен в случаите, при които дружествата са в състояние да докажат, че отговарят на всички условия, посочени в член 9, параграф 5 от основния регламент, за да им бъде предоставено ИТ.
(37)
Двамата производители износители, които поискаха индивидуално разследване, не отговаряха на критериите за ТДПИ, но поискаха ИТ, в случай че не им бъде предоставено ТДПИ.
(38)
Накратко и единствено за информация, критериите за ИТ са посочени по-долу:
1.
при дружества или съвместни предприятия, които изцяло или частично са чужда собственост, износителите са свободни да репатрират капитал и печалби;
2.
експортните цени, количествата, условията и параметрите на продажбата се определят свободно;
3.
повечето от акциите или дяловете принадлежат на частни лица. Държавните служители, участващи в Съвета на директорите или заемащи ключови позиции в управлението, са малцинство или трябва да се докаже, че дружеството при все това е достатъчно независимо от намеса на държавата;
4.
обменът на валута се извършва по пазарния курс; както и
5.
намесата на държавата не е такава, че да позволи заобикаляне на мерките, ако по отношение на отделните износители се определят различни митнически ставки.
(39)
Въз основа на наличната информация бе установено, че посочените двама производители износители от КНР, които не бяха включени в извадката и по отношение на които бе необходимо индивидуално разследване, отговарят на всички изисквания за предоставяне на ИТ, предвидени в член 9, параграф 5 от основния регламент.
3.2.4. Държава аналог
(40)
Както беше посочено в съображения 57-62 от временния регламент, бе счетено, че САЩ не са подходяща държава аналог за целите на определянето на нормалната стойност за КНР. Вместо нея беше избран Тайван като държава аналог за определяне на нормалната стойност за КНР в съответствие с член 2, параграф 7 от основния регламент.
(41)
След налагането на временните мерки някои страни предложиха вместо някоя от посочените държави да бъде използвана Корея като държава аналог. Те изтъкнаха, че Корея е по-подходяща от Тайван, тъй като корейските производители износители също използват новата едностъпкова технология на производство, обемът на произвежданите от тях крайни продукти е в голяма степен съпоставим с този в КНР, корейският вътрешен пазар е голям и съпоставим с този на КНР и за нито едно дружество в Корея не е установено, че извършва дъмпинг.
(42)
По отношение на избора на държава аналог бяха разгледани следните критерии: съпоставимостта на производствения обем на крайни продукти в държавата с непазарна икономика и в евентуалната държава аналог, степента на представителност на вътрешните продажби (сделки) за несвързани клиенти в сравнение с износа на разглеждания продукт с произход в държавата с непазарна икономика, нивото на конкуренция на вътрешния пазар на държавата аналог, съпоставимостта по отношение на достъпа до суровини и енергия и готовността на износителите в евентуалната държава аналог да съдействат при разследването.
(43)
След налагането на временните мерки бе извършен допълнителен анализ на приложимите критерии въз основа на цялата налична информация. Този анализ показа, че между Корея и Тайван действително има сходство по отношение на някои от критериите. Като цяло обаче изглеждаше, че Тайван е най-подходящата държава аналог.
(44)
Анализът показа, че Корея и Тайван имат висока степен на съпоставимост по отношение на обема на произвежданите крайни продукти спрямо КНР и голяма част от продаваните на вътрешния пазар продукти в двете държави можеше да бъдат сравнявани с износа на КНР. По този критерий беше установено, че производственият обем в Корея е с малко по-висока степен на съпоставимост, тъй като е по-голям от този в Тайван.
(45)
Важността на този критерий обаче не следва да се преувеличава в сравнение с другите критерии като степента на представителност на вътрешните сделки за продажба в сравнение с износа, достъпа до суровини и нивото на конкуренция в държавата аналог.
(46)
Беше установено, че както в Корея, така и в Тайван броят на представителните вътрешни продажби, за които не би била конструирана нормална стойност, е голям в сравнение с износа от КНР. Беше установено обаче, че сделките на тайванските износители са като цяло по-представителни от тези на корейските износители. Ако за държава аналог беше избрана Корея, щеше да се наложи да бъде конструирана нормална стойност за по-голям обем и за повече видове на разглеждания продукт.
(47)
По отношение на нивото на конкуренция една от страните заяви, че тайванските производители износители имат господстващо положение на вътрешния си пазар и че това също би следвало да е пречка за избора на Тайван за държава аналог.
(48)
Големият брой производители може да е показател за наличието на конкуренция в държавата. Необходимо е обаче да се проучи и дали производителите в държавата аналог са подложени на конкуренция, която да им дава възможност за реализиране на достатъчна, но не и прекомерна печалба.
(49)
Беше установено, че в Корея има четирима производители и че вносът на ПВЗ допълва вътрешния пазар. Що се отнася до Тайван, в него има двама производители и вътрешният пазар се обслужва и от външни източници. Въпреки това разследването показа, че независимо от по-ниската себестойност в Корея, нивото на вътрешните цени не е било по-ниско от това в Тайван. Реализираната печалба на корейския пазар е била средно 18 %, а корейските производители на ПВЗ са постигнали печалба от над 20 % от оборота на разглеждания продукт. Тази стойност е много по-висока от постигнатата в Тайван, където печалбата е била между 5 % и 9 %.
(50)
Поради това беше счетено, че нивото на конкуренцията в Тайван е високо и че реализираната печалба не е прекомерна.
(51)
По отношение на достъпа до суровини Корея без съмнение е един от най-големите производители и износители на ПВЗ в световен мащаб, нареждайки се след Тайланд. Това конкурентно предимство на корейските производители може да обясни до определена степен защо средното ниво на цените на суровините в Корея беше по-ниско от това в Тайван и в КНР. Разследването показа, че повечето от разследваните корейски дружества са си набавяли суровините от свързани дружества или са били в състояние сами да ги произвеждат. За разлика от тях, нито едно от разследваните дружества в Тайван не е произвеждало необходимите му суровини и те основно са били набавяни от свързани и несвързани лица, какъвто е случаят в КНР.
(52)
Наличната информация и фактът, че тайванските производители износители имат свързани производители на ПВЗ в КНР, дават основание да се предположи, че в рамките на групите се използват едни и същи източници на суровини, за да се реализират икономии от мащаба и да се постигнат по-добри цени. Поради това беше счетено, че условията за достъп до суровини в КНР са подобни на тези в Тайван.
(53)
Въз основа на това беше счетено, че изборът на Тайван в конкретния случай не е необоснован и е по-целесъобразен. Поради това се потвърждава изборът на Тайван като държава аналог.
3.2.5. Нормална стойност
3.2.5.1. Включен в извадката производител износител, на когото е предоставено ТДПИ
(54)
Тъй като не бяха направени коментари относно нормалната стойност, определена за получилото ТДПИ дружество, изложеното в съображения 64 и 65 от временния регламент се потвърждава.
3.2.5.2. Производители износители, на които не е предоставено ТДПИ
(55)
Както е посочено в съображение 15, един износител в Тайван доказа, че покупната цена на основната му суровина, използвана за производството на ПВЗ, се е променяла през РП и поиска това да бъде взето предвид при определянето на нормалната стойност. Това искане беше счетено за основателно и нормалните стойности, определени за Тайван - държавата аналог в този случай, бяха съответно преразгледани.
3.2.6. Експортна цена
(56)
Както беше обяснено в съображение 68 от временния регламент, всички продажби на разглеждания продукт, осъществени от тримата включени в извадката производители износители на пазара на Съюза, са били направени непосредствено на независими клиенти в Съюза. Поради това експортната цена беше определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно - въз основа на реално платените или подлежащи на плащане цени. Експортните продажби на индивидуално разследваните дружества също са били осъществявани непосредствено на независими клиенти и поради това описаният в съображение 68 от временния регламент метод беше използван и за да се определи експортната цена за тези дружества.
(57)
Тъй като не бяха представени коментари по отношение на експортната цена, изложеното в съображение 68 от временния регламент се потвърждава.
3.2.7. Сравнение
(58)
Определените за държавата аналог преразгледани нормални стойности бяха сравнени с експортната цена на оказалите съдействие производители износители в КНР. Както е изложено в съображение 63 по-долу, в резултат на това бяха получени по-малки окончателни дъмпингови маржове за тримата включени в извадката производители износители в КНР.
(59)
Следва да се отбележи, че посочената в съображение 69 от временния регламент корекция за разходите за косвено данъчно облагане представлява разликата между ДДС, дължим за продажби на вътрешния пазар, и ДДС, дължим при сделките за продажба за износ, като се отчита процентът на възстановяване на ДДС при продажби за износ. Оказалите съдействие производители износители оспориха метода за изчисляване на корекцията и заявиха, че приложимият за специфични процеси и продажби режим на ДДС следва да бъде взет предвид при оценяването на невъзстановения размер ДДС.
(60)
По отношение на това твърдение следва да се отбележи, че корекцията се основава на разпоредбите в член 2, параграф 10, буква б) от основния регламент, в който се предвижда извършването на корекция на нормалната стойност с размера на вносните такси и косвените данъци - категория, която включва ДДС. На това основание искането беше отхвърлено.
(61)
Тъй като не бяха представени други коментари относно сравнението, които биха наложили изменение на временните констатации, изложеното в съображение 69 от временния регламент се потвърждава.
3.2.8. Дъмпингови маржове
(62)
В резултат на преразгледаните средни нормални стойности, определени за Тайван - държавата аналог, и сравнението с експортните цени на китайските производители износители бяха получени по-ниски окончателни дъмпингови маржове.
(63)
Тези окончателни дъмпингови маржове за китайските производители износители са следните:
-
5,1 % за Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd,
-
0 % за Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd,
-
5,5 % за Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd,
-
5,3 % за оказалите съдействие дружества, които не бяха включени в извадката.
(64)
Окончателните дъмпингови маржове за дружествата, които поискаха индивидуално разследване, са следните:
-
9,8 % за Oriental Industries (Suzhou) Ltd.
-
0 % за Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd.
3.3. Република Корея
3.3.1. Нормална стойност
(65)
Тъй като не бяха представени други коментари относно нормалната стойност, изложена в съображения 75 и 76 от основния регламент, посоченото в посочените съображения се потвърждава.
3.3.2. Експортна цена
(66)
Тъй като не бяха представени коментари относно експортната цена, изложеното в съображения 77 и 78 от временния регламент се потвърждава.
3.3.3. Сравнение
(67)
Тъй като не бяха представени други коментари относно сравнението, които биха наложили изменение на временните констатации, изложеното в съображения 79-81 от временния регламент се потвърждава.
3.3.4. Дъмпингови маржове
(68)
Тъй като не бяха представени други коментари относно дъмпинговите маржове, които биха наложили изменение на временните констатации относно Корея, изложеното в съображения 82-85 от временния регламент се потвърждава.
4. ВРЕДА
4.1. Производство на Съюза
(69)
Тъй като не бяха представени коментари относно производството на Съюза, изложеното в съображения 94-96 от временния регламент се потвърждава.
4.2. Определяне на промишлеността на Съюза
(70)
Тъй като не бяха представени коментари относно определянето на промишлеността на Съюза, съдържанието на съображение 97 от временния регламент се потвърждава.
4.3. Потребление на Съюза
(71)
Припомня се, че потреблението на Съюза бе определено въз основа на общия обем на вноса по данни на Евростат и общия обем на продажбите на пазара на Съюза от страна на промишлеността на Съюза, включително извършена въз основа на данни от жалбата оценка на продажбите на производители, които не са заявили своя интерес.
Таблица 1
Потребление на Съюза
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Тонове
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Индекс 2005 г. = 100
100
106
120
109
93
Източник: Евростат, данни от жалбата и отговори на въпросника.
(72)
Като цяло, потреблението в Съюза е намаляло със 7 % през разглеждания период. То е нараснало с 20 % в периода 2005-2007 г., след което е спаднало с 27 % между 2007 г. и РП. Спадът в потреблението през 2008 г. и РП е в резултат на по-слабото търсене, по-специално през втората половина на 2008 г., дължащо се на икономическата криза.
(73)
Тъй като не бяха представени каквито и да било коментари относно потреблението на Съюза, изложеното в съображения 98-100 от временния регламент се потвърждава.
4.4. Внос в Европейския съюз от КНР, Република Корея и Тайван
4.4.1. Кумулативна оценка на въздействието от вноса
(74)
Припомня се, че вносът от Корея и Тайван не се кумулираше с дъмпинговия внос от КНР, тъй като вносът както от Корея, така и от Тайван не се осъществяваше на дъмпингови цени през РП, както е посочено в съображения 102 и 103 от временния регламент.
(75)
Отбелязва се, че за да бъде извършена оценка на това дали вносът от засегнатите държави следва да бъде кумулативно оценен при текущото разследване, вносът от всяка държава беше индивидуално разследван при отчитане на условията, предвидени в член 3, параграф 4 от основния регламент. Тъй като дъмпинговият марж по отношение на вноса от Корея и Тайван беше под стойността de minimis, беше заключено, че вносът от Корея и Тайван не следва да бъде кумулиран с дъмпинговия внос от КНР. Предвид това заключение вносът от посочените държави бе анализиран отделно в съображения 147-152 от временния регламент в съответствие с член 3, параграф 7 от основния регламент.
4.4.2. Дъмпингов внос от КНР
(76)
Припомня се направената във временния регламент констатация, че един производител износител от КНР не е продавал продуктите си на дъмпингови цени на пазара на Съюза. Осъщественият от този производител износител износ съответно бе изключен от анализа на тенденциите при дъмпинговия внос от КНР на пазара на Съюза. В резултат на проведените след налагането на временните мерки индивидуални разследвания беше установено, че износът на друг един производител износител от КНР не е бил осъществяван на дъмпингови цени, както е посочено в съображение 64. Поради това осъщественият от този производител износител износ също бе изключен от анализа на тенденциите при дъмпинговия внос от КНР на пазара на Съюза и въздействието върху промишлеността на Съюза. Данните относно дъмпинговия внос от КНР бяха съответно преразгледани.
Таблица 2
Дъмпингов внос от КНР
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Внос (в тонове)
4 350
11 926
31 223
39 072
38 404
Индекс
100
274
718
898
883
Пазарен дял
2,4 %
5,6 %
11,9 %
16,3 %
18,8 %
Средна цена в EUR/тон
2 783
1 705
1 524
1 574
1 532
Индекс
100
61
55
57
55
Източник: Евростат, данни от жалбата и отговори на въпросника.
(77)
След преразглеждането на данните относно дъмпинговия внос от КНР бе установено, че обемът му рязко се е увеличил повече от осем пъти през разглеждания период, а цените същевременно рязко са намалели с 45 %.
4.4.3. Подбиване на цените
(78)
Тъй като не бяха представени коментари относно подбиването на цените, описаната в съображения 110 и 111 от временния регламент методология за определяне на подбиването на цените се потвърждава. Същевременно вследствие на проведените индивидуални разследвания след налагането на временните мерки, както е посочено в съображение 31, бе извършена повторна оценка на сравнението на цените за подобни видове на продукта. Тази повторна оценка потвърди, че дъмпинговият внос от КНР е подбивал цените на промишлеността на Съюза с 24,1 % през РП.
4.5. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(79)
Припомня се, че тъй като беше констатирано, че вносът от Корея, Тайван и две китайски дружества не е дъмпингов, той не следва да бъде кумулиран с дъмпинговия внос от КНР. Поради това този внос бе изключен от анализа на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза и бе предмет на отделна оценка.
(80)
Както беше посочено в съображение 113 от временния регламент, проучването на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза съдържаше преглед на всички икономически показатели с цел оценка на състоянието на промишлеността на Съюза за времето от 2005 г. до края на ПР.
(81)
Припомня се, че положението по отношение на вредата беше ясно на предварителния етап, като повечето показатели за вредата показваха тенденция към влошаване през разглеждания период: производствен обем (- 36 %), обем на продажбите (- 29 %), продажни цени (- 9 %) и пазарен дял (- 23 %). Освен това свързаните с финансовите резултати на промишлеността на Съюза показатели за вредата, като например рентабилност (- 16,3 процентни пункта) и паричен поток (- 141 %) също рязко се влошиха, като инвестициите намаляха значително (- 89 %).
(82)
Тъй като не бяха представени коментари относно производството, производствения капацитет и използването му, обема на продажбите и пазарния дял, цените, стоковите запаси, заетостта, заплатите и производителността, както и показателите за финансовите резултати на промишлеността на Съюза, временните констатации в съображения 114-126 от временния регламент се потвърждават.
(83)
Тъй като не бяха представени други коментари относно икономическото състояние на промишлеността на Съюза, заключението, че на промишлеността на Съюза е нанесена съществена вреда, както е посочено в съображения 127-130 от временния регламент, се потвърждава.
5. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
5.1. Предварителни бележки
(84)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент бе проверено дали дъмпинговият внос на разглеждания продукт с произход от КНР е причинил вреда на промишлеността на Съюза до степен, която позволява тя да бъде счетена за съществена. Проучени бяха и други известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които биха могли да нанесат вреда на промишлеността на Съюза през същия период, за да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези други фактори, не се отдава на дъмпинговия внос.
5.2. Въздействие на дъмпинговия внос
(85)
Дъмпинговият внос от КНР рязко се е увеличил през разглеждания период. В съответствие с преразгледаните данни относно дъмпинговия внос с произход от КНР, както е описано в съображение 76, обемът на дъмпинговия внос от КНР се е увеличил повече от осем пъти между 2005 г. и РП, в резултат на което неговият пазарният дял се е увеличил с около 16 процентни пункта. През същия период потреблението в Съюза е намаляло със 7 %.
(86)
През разглеждания период промишлеността на Съюза е отбелязала значителен спад от 29 % в обема на своите продажби и вследствие на това пазарният ѝ дял е спаднал от 51,1 % на 39,2 % - почти 12 процентни пункта. В периода между 2008 г. и РП пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с два процентни пункта, докато този на дъмпинговия внос се е увеличил въпреки намаляващото търсене на пазара на Съюза.
(87)
Що се отнася до цените на дъмпинговия внос, в съответствие с преразгледаните данни съгласно съображение 76, те са намалели с 45 % през разглеждания период и съществено са подбивали цените на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Вследствие на това за промишлеността на Съюза е било невъзможно да увеличи цените си, за да компенсира увеличението на цените на суровината. В резултат на това рентабилността на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза е спаднала, както е обяснено в съображение 81 от временния регламент, от печалба в размер на 3 % през 2005 г. до загуба в размер на 13,3 % през РП.
(88)
Разследването показа също, че нарастващият обем на дъмпинговия внос на ниски цени от КНР е имал неблагоприятно въздействие върху пазара като цяло предвид натиска върху цените. Продължаващият натиск на пазара на Съюза не е дал възможност на промишлеността на Съюза да адаптира продажните си цени към увеличените разходи за суровини, особено през 2008 г., когато цените на суровините отбелязаха най-високите си стойности. Това обяснява загубата на пазарен дял и загубата на рентабилност от промишлеността на Съюза.
(89)
Предвид изложеното по-горе и тъй като не бяха представени коментари относно въздействието на дъмпинговия внос може да бъде потвърдено, че рязкото увеличение на дъмпинговия внос на ниски цени от КНР е оказало значително неблагоприятно въздействие върху икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
5.3. Въздействие на други фактори
5.3.1. Недъмпингов внос
(90)
Що се отнася до въздействието на недъмпинговия внос от КНР, се припомня, че беше констатирано, че двама китайски производители износители са внасяли ПВЗ на пазара на Съюза на цени, които не са дъмпингови. Въпреки че не може да бъде изключено този внос да е допринесъл в известна степен за нанасянето на вреда на промишлеността на Съюза, се счита, че предвид обема и особено цените, чиято средна стойност е по-висока от цените на дъмпинговия внос, въздействието на този недъмпингов внос не е такова, че да прекъсне установената причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос от КНР и понесената от промишлеността на Съюза вреда.
5.3.2. Други фактори
(91)
Припомня се, че при анализа на причинно-следствената връзка бяха разгледани и други фактори, а именно промените в търсенето на пазара на Съюза, промените на цените на суровините, производството за собствено потребление на промишлеността на Съюза, постигнатите от промишлеността на Съюза резултати по отношение на износа, вносът от други държави, включително от Корея и Тайван, както и постигнатите от други производители в Съюза резултати.
(92)
Една от страните заяви, че при анализа на причинно-следствената връзка не е доказано, че вредата, причинена от различни от дъмпинговия внос фактори, не се счита за причинена от вноса от Китай. По-специално тя изтъкна, че фактори като промените в търсенето и увеличените цени на суровините са допринесли за понесената от промишлеността на Съюза вреда и не са били отчетени при анализа на причинно-следствената връзка.
(93)
Що се отнася до промените в търсенето се припомня, че въпреки намаляващото потребление вносът от КНР успява да увеличи пазарния си дял. По отношение на увеличението на цените на суровините се признава, че е имало такова увеличение през първата половина на РП, както е посочено в съображение 139 от временния регламент. Цените обаче са намалели през втората половина на РП. Тези колебания на цените на суровините засягат всички икономически оператори. Освен това можеше да се очаква, че при липсата на натиск върху цените, оказван от дъмпинговия внос на ниски цени от КНР, промишлеността на Съюза щеше да бъде в състояние да адаптира продажните си цени в съответствие с промените на цените на суровините. Поради това изложеното в съображения 138-140 от временния регламент се потвърждава и следователно твърдението се отхвърля.
(94)
Тъй като не бяха представени коментари относно производството за собствено потребление или постигнатите от промишлеността на Съюза резултати по отношение на износа, изложеното в съображения 141-143 от временния регламент се потвърждава.
(95)
Някои от страните заявиха, че производителите от Съюза е нямало да бъдат в състояние да увеличат цените си, за да отразят промените в разходите за суровини, поради вноса на ниски цени от Корея и Тайван.
(96)
В това отношение на първо място се отбелязва, че цените на вноса от Корея и Тайван са останали по-високи от средните цени на вноса от КНР през целия разглеждан период. На второ място, обемът на вноса е намалял значително между 2007 г. и края на РП. Поради това се счита, че обемът и цените на този внос не са можели да бъдат основната причина за нанесената на промишлеността на Съюза съществена вреда и следователно не могат да прекъснат причинно-следствената връзка между понесената от промишлеността на Съюза вреда и дъмпинговия внос от КНР. Поради това посоченото твърдение бе отхвърлено.
(97)
Тъй като не бяха представени коментари относно вноса от трети държави, включително от Корея и Тайван, изложеното в съображения 144-152 от временния регламент се потвърждава.
(98)
Тъй като не бяха представени коментари по отношение на други производители от Съюза, изложеното в съображения 153 и 154 от временния регламент се потвърждава.
(99)
След временното разгласяване една от страните заяви, че по-ниската рентабилност на промишлеността на Съюза следва да се отдаде на големия дял на така наречения двустъпков производствен процес в производствения капацитет на промишлеността на Съюза и на твърдяното забавено внедряване от страна на промишлеността на Съюза на модерния така наречен едностъпков производствен процес.
(100)
Следва да се отбележи, че видовете на продукта, произвеждани и продавани от производителите износители от КНР и от промишлеността на Съюза, са в голяма степен идентични. Промишлеността на Съюза използва така наречения двустъпков производствен процес, тъй като той дава възможност да бъдат произвеждани специфични видове на продукта, които обикновено се продават на пазара на по-високи цени. Както е обяснено в съображения 85-89, наличието на дъмпингов внос на ПВЗ на ниски цени от КНР е засегнало целия пазар на Съюза, като е оказало значителен натиск за намаляване на цените.
(101)
Поради това се счита, че не е възможно наличието на два различни производствени процеса само по себе си да е оказало съществено въздействие върху маржовете на печалбата, особено предвид оказвания от дъмпинговия внос от КНР натиск върху цените. Освен това не бяха представени доказателства в подкрепа на твърдението, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда поради липсата на по-модерна технология. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(102)
Предвид изложеното по-горе и тъй като не бяха представени други коментари, се заключава, че дъмпинговият внос от КНР е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент, и изложеното в съображения 155-158 от временния регламент се потвърждава.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
6.1. Предварителни бележки
(103)
Анализът на интереса на Съюза бе адаптиран, за да бъдат отчетени преразгледаните дъмпингови маржове в резултат на направени коментари във връзка с предварителното разгласяване и проведените след налагането на временните мерки индивидуални разследвания. В съответствие с това и предвид високото ниво на съдействие, за по-голямата част от вноса от КНР следва да бъде определена митническа ставка от около 5 %, както е посочено в съображение 63.
6.2. Промишленост на Съюза
(104)
Припомня се, че промишлеността на Съюза е съставена от четирима установени в различни държави-членки на Съюза производители, в които са пряко заети повече от 1 300 души в свързани с ПВЗ дейности. Всички показатели за вредата, и по-специално свързаните с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, показаха тенденция към влошаване през разглеждания период. Заетостта също спадна значително с 23 %, което съответства на намаление от около 400 работни места на пълен работен ден през разглеждания период.
(105)
След налагането на временните мерки промишлеността на Съюза представи данни, че заводи, които не са работели поради дъмпинговия внос, отново са започнали работа. Това показва, че дори временните мерки са оказали благоприятно въздействие върху промишлеността на Съюза.
(106)
Очаква се налагането на окончателните антидъмпингови мерки върху вноса с произход от КНР да окаже допълнително благоприятно въздействие върху икономическото състояние на промишлеността на Съюза и да ѝ позволи да възвърне поне част от загубения си пазарен дял.
(107)
Тъй като не бяха представени други коментари относно интереса на Съюза, изложеното в съображения 160-163 от временния регламент се потвърждава.
6.3. Вносители
(108)
Някои страни заявиха, че при анализа на въздействието на мерките върху вносителите не са били отчетени трудностите, свързани с бързата промяна на доставчиците на ПВЗ. В това отношение се признава, че в зависимост от крайното приложение промяната на източниците на доставка може да изисква известно време. Ще има обаче други източници, включително внос от Корея и Тайван, както и от двамата посочени в съображения 63 и 64 китайски производители износители, на които няма да бъдат наложени антидъмпингови мита. Поради това твърдението бе отхвърлено и направеното във временния регламент заключение, че мерките не биха имали значително неблагоприятно въздействие върху вносителите, се потвърждава.
(109)
Тъй като не бяха представени други коментари, изложеното в съображения 164 и 165 от временния регламент се потвърждава.
6.4. Ползватели
(110)
Ползвателите на ПВЗ проявиха силен интерес към настоящия случай. От общо 68 ползватели, с които бе установен контакт, 33 оказаха съдействие при разследването. При разследването бе установено, че 24-ма от 33-мата оказали съдействие ползватели, са купували ПВЗ от КНР. 12 % от този внос е бил от дружества, за които бе установено, че не осъществяват дъмпинг.
(111)
Анализът на предварителния етап относно въздействието на мерките върху ползвателите бе извършен чрез групиране на ползвателите в четири отделни промишлени сектора (за гуми, автомобили, въжета и промишлени приложения). Преди налагането на временните мерки бяха извършени проверки на място на четирима ползватели (двама в сектора за гуми, един в автомобилния сектор и един в сектора за промишлени приложения). След налагането на временните мерки бе извършено допълнително разследване за това в каква степен всеки от секторите ще бъде засегнат от мерките. За тази цел бяха извършени допълнителни проверки на място на седем полазватели, както е посочено в съображение 5. От общо 11-те ползватели, на които бяха извършени проверки на място, петима бяха малки и средни предприятия (МСП). Въз основа на проверените данни беше преразгледана оценката за въздействието на мерките върху маржовете на печалбата на ползвателите, като бяха отчетени преразгледаното ниво на митата и факта, че за още един производител износител от Китай бе установено, че не извършва дъмпинг.
(112)
Що се отнася до ползвателите в сектора за гуми, бяха получени общо четири отговора на въпросника от производители на гуми. Два от тях бяха подложени на проверка преди налагането на временните мерки, а един - след това. Според наличните данни за този сектор делът на ПВЗ в производствените им разходи е сравнително малък - средно под 1 %. Бе установено, че само един от оказалите съдействие ползватели е внасял разглеждания продукт от КНР. Целият внос обаче е бил от дружество в КНР, за което бе установено, че не е извършвало дъмпинг. Поради това се заключава, че с оглед на наличните данни секторът за гуми няма да бъде засегнат от предложените мерки.
(113)
По отношение на ползвателите в автомобилния сектор (произвеждащи основно предпазни колани и въздушни възглавници), които представляват 5 % от общия внос на ПВЗ от КНР през РП, бяха получени общо шест отговора на въпросници. Бяха проверени две дружества - едно преди налагането на временните мерки и едно след това. След проверките на място делът на използваните в автомобилния сектор китайски ПВЗ беше преразгледан и определен на 15 %. При проверките на място бе установено също така, че като цяло използвалите ПВЗ предприятия са представлявали повече от 30 % от общия оборот на оказалите съдействие предприятия, вместо установените на предварителния етап 4 %. Бе потвърдено, че постигнатата в този сектор средна печалба за съдържащи ПВЗ продукти е била около 3 %. Въз основа на изложеното по-горе се заключава, че ако бъдат наложени мерки, автомобилният сектор като цяло вероятно няма да бъде сериозно засегнат, тъй като би продължил да бъде рентабилен и освен това КНР не е основният източник на доставка.
(114)
По отношение на ползвателите в сектора за въжета бяха получени общо три отговора на въпросници, а в едно дружество беше извършена проверка на място след налагането на временните мерки. Всички оказали съдействие дружества в този сектор са МСП и представляват по-малко от 1 % от общия внос от КНР през РП. Потвърждава се, че делът на дейността им, свързана с използването на ПВЗ, е около 18 % от общата им дейност. Средният марж на печалбата, постигнат в използващия ПВЗ сектор, беше временно определен на около 8 %. След проверките на място обаче и последвалите корекции на представените в отговорите на въпросниците данни постигнатият в този сектор марж на печалбата беше преразгледан и определен на - 0,4 %. При разследването беше показано също, че по-голямата част от извършения през РП внос (71 %) е бил с произход от КНР, а 22 % е бил с произход от Корея. Предвид преразгледаното ниво на митото обаче въздействието върху дружествата в този сектор, ако продължат да си доставят ПВЗ от КНР, следва да бъде незначително. Освен това съществуват няколко алтернативни източника на доставка.
(115)
На последно място, при ползвателите в сектора за промишлени приложения бяха получени общо 20 отговора на въпросника от ползватели, представляващи 21 % от общия внос от КНР. Пет дружества бяха проверени - едно преди налагането на временните мерки и четири след това. Въз основа на наличната за този сектор информация след проверките на място делът на свързания с ПВЗ бизнес беше преразгледан и определен на 54 % от общата дейност. При разследването беше показано, че посочените ползватели са купували ПВЗ основно от КНР (42 %) и от Корея (24 %), а 29 % са били набавяни от доставчици от Съюза и от трети държави. Въз основа на данните, събрани при извършените след налагането на временните мерки проверки на място, бе извършена корекция на постигнатия в този сектор среден марж на печалбата, който беше определен на 17 %. Събраните данни обаче показаха, че установеният за целия сектор марж на печалбата не е представителен за състоянието на МСП, които през РП отбелязаха отрицателен среден марж на печалбата от - 1,9 %. В най-лошия случай, а именно ако МСП продължат да купуват от китайски производители износители, на които са наложени мерки, и не сменят източника си на доставка, рентабилността им ще намалее от - 1,9 % на - 3,3 % при налагането на окончателни мерки. Това ще се дължи на факта, че доставят по-голяма част от необходимите ПВЗ от КНР в сравнение с големите дружества, които биха запазили високата си рентабилност. Очаква се обаче, че тези МСП ще могат да пренасочат поне част от покупките си към доставчици, на които не са наложени мерки.
(116)
Някои ползватели заявиха, че неблагоприятното въздействие на антидъмпинговите мерки върху рентабилността им е било недооценено при предварителния анализ относно интереса на Съюза. Те заявиха също така, че биха срещнали затруднения да прехвърлят увеличението на разходите в цените за техните клиенти и поставиха под въпрос възможността да намерят алтернативни източници на доставка. Някои от страните поставиха под въпрос също способността на производителите от Съюза да доставят необходимите продукти. На последно място, бяха повдигнати въпроси относно неблагоприятното въздействие на мерките върху секторите надолу по веригата, а оттам и върху заетостта в Съюза.
(117)
По отношение на твърдението във връзка с рентабилността, анализът, основан на преразгледаните данни след проверките на място, организирани след налагането на временните мерки, действително показа, че част от секторите за въжета и за промишлени приложения биха изпитали неблагоприятното въздействие на мерките, ако ползвателите, които купуват от китайски производители износители, на които са наложени мерки, продължат да го правят и не сменят източника си на доставка. Това въздействие обаче вероятно ще е незначително предвид пониженото ниво на митото и наличието на алтернативни източници на доставка.
(118)
По отношение на твърдението, че ползвателите не биха били в състояние да прехвърлят увеличението на разходите в цените за техните клиенти, при разследването бе установено, че в някои сектори действително би било трудно цените да бъдат увеличени. Припомня се обаче, че предвид високото ниво на съдействие от страна на китайските производители износители, приложимата за по-голямата част от вноса от КНР митническа ставка би била около 5 %, както е посочено в съображение 103. Поради това се очаква ползвателите да могат да прехвърлят поне част от увеличението на разходите в цените за техните клиенти и във всеки случай дори да не направят това, се очаква въздействието върху тяхната рентабилност да бъде твърде незначително.
(119)
Що се отнася до твърдението, че промишлеността на Съюза не би била в състояние да доставя необходимите продукти, ако бъдат наложени антидъмпингови мерки, при разследването бе установено, че в миналото понякога е имало нередовни доставки от производители от Съюза за някои ползватели. При разследването обаче не бяха представени доказателства, че тези нередовни доставки са били системни. По отношение на твърдението за трудната смяна на източника на доставка, при проверките на място действително бе установено, че преди нови ПВЗ да бъдат използвани за производството на големи серии, те следва успешно да преминат някои изпитвания, за да бъдат проверени съвместимостта на новата суровина с машините и необходимите стандарти за качеството на крайния продукт. Продължителността на изпитвателния процес е различна в зависимост от приложението на крайния продукт. Поради това се признава, че смяната на доставчиците би могла да е продължителен и скъп процес за някои ползватели, макар и в различна степен за различните продукти. При проверките на място бе установено обаче, че някои дружества се опитват да приложат стратегия на разширяване на своя кръг от доставчици, за да се избегне зависимостта от един източник.
(120)
Някои страни подчертаха положението на МСП, като заявиха, че МСП изпитват затруднения да си набавят суровини, тъй като не достигат изискваното от производителите минимално количество на поръчаните продукти. В това отношение се отбелязва, че затрудненията, свързани с минималното количество на поръчаните продукти, изглежда съществуват като бизнес практика, която не се влияе от налагането на мерките. Поради това се счита, че налагането на мерките няма само по себе си да окаже въздействие върху установени между икономически оператори търговски практики. Поради това посочените твърдения не бяха счетени за основателни.
(121)
И накрая, някои заинтересовани страни заявиха, че промишлеността на Съюза не би представлявала надежден източник на доставка поради непълната си продуктова гама, по-ниското качество и по-високите цени на продуктите. В това отношение се отбелязва, че дори производителите от Съюза да не са в състояние да доставят необходимата пълна гама от продукти, съществуват алтернативни източници на доставка, които би следвало да дадат възможност за допълване на продуктовите гами. Освен това сравнително ниското ниво на митото следва да не представлява пречка пред ползвателите да допълват продуктовата си гама, като продължават да разчитат и на внос от КНР. В допълнение, неотдавнашното повторно започване на работа на заводи, както бе посочено по-горе, следва да допринесе за решаването на този въпрос, доколкото то ще даде възможност да бъде насочен по-голям капацитет към производството на по-широка продуктова гама. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(122)
Що се отнася до твърдението относно въздействието на мерките върху секторите надолу по веригата, а от там и върху заетостта в Съюза, се счита, че предвид гореизложеното, въздействието следва да бъде незначително.
6.5. Заключение относно интереса на Съюза
(123)
Въз основа на гореизложеното се достигна до заключението, че няма убедителни основания да не бъдат наложени антидъмпингови мита върху вноса на ПВЗ с произход от КНР.
7. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
7.1. Ниво на отстраняване на вредата
(124)
Тъй като не бяха представени каквито и да е обосновани коментари, които биха наложили промяна в заключението относно нивото на отстраняване на вредата, изложеното в съображения 179-183 от временния регламент се потвърждава.
7.2. Окончателни мерки
(125)
С оглед на гореизложеното се счита, че в съответствие с член 9, параграф 4 от основния регламент спрямо вноса на ПВЗ с произход от КНР следва да бъдат наложени окончателни антидъмпингови мерки на равнището на по-ниската величина от дъмпинговия марж и маржа на вредата, в съответствие с правилото за по-ниското мито. Съответно всички митнически ставки следва да бъдат определени на равнището на установените дъмпингови маржове.
(126)
Тъй като установените за Корея и Тайван дъмпингови маржове бяха под праговата стойност de minimis, върху вноса с произход от Корея и Тайван не трябва да бъдат налагани окончателни антидъмпингови мита.
(127)
Предлагат се следните антидъмпингови мита:
Дружество
Марж на отстраняване на вредата
Дъмпингов марж
Ставка на антидъмпинговото мито
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
57,1 %
5,1 %
5,1 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.
не e приложимо
0
0 %
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
57,6 %
5,5 %
5,5 %
Оказали съдействие дружества, които не са включени в извадката
57,3 %
5,3 %
5,3 %
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd
не e приложимо
0
0 %
Oriental Industries (Suzhou) Ltd
53,2 %
9,8 %
9,8 %
Всички други дружества от КНР
57,6 %
9,8 %
9,8 %
(128)
Индивидуалните за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито, посочени в настоящия регламент, бяха определени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Ето защо те отразяват положението, установено по време на това разследване по отношение на посочените дружества. Така тези митнически ставки (за разлика от митото, което се прилага в национален мащаб за „всички други дружества“) са приложими изключително за вноса на продукти с произход от Китайската народна република и произведени от посочените дружества, а именно - от конкретно посочените правни субекти. Внесени продукти, произведени от всяко друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент с наименование и адрес, включително субекти, свързани с конкретно посочените тук, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митото, приложимо по отношение на „всички други дружества“.
(129)
Всяко искане за прилагането на индивидуална ставка на антидъмпингово мито (напр. при промяна в наименованието на субекта или при създаване на нови структури за производство и продажби), следва да бъде отправено до Комисията (3), с цялата съответна информация, по-специално във връзка с всякакви изменения в дейностите на дружеството, свързани с производството, вътрешните продажби и износа, свързани например с тази промяна в наименованието или тази промяна в структурите за производство и продажби. Ако е целесъобразно, впоследствие регламентът ще бъде съответно изменен чрез актуализиране на списъка на дружествата, ползващи се от индивидуални митнически ставки.
(130)
Всички заинтересовани страни бяха информирани за основните факти и съображения, въз основа на които Комисията възнамерява да препоръча налагането на окончателни антидъмпингови мита. На страните беше предоставен също срок, в който те имаха възможност да представят коментарите си след това разгласяване. Представените от страните коментари бяха надлежно разгледани и когато беше уместно, констатациите бяха съответно изменени.
(131)
За да се гарантира равнопоставеност между новите износители и оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката и са посочени в приложението към настоящия регламент, следва да се предвиди разпоредба за това среднопретеглената стойност на митото, наложено на посочените дружества, да се прилага за всички нови износители, които иначе биха имали право на преразглеждане в съответствие с член 11, параграф 4 от основния регламент, тъй като член 11, параграф 4 не се прилага, когато е използвана извадка.
7.3. Окончателно събиране на временните мита
(132)
Предвид размера на установените дъмпингови маржове и степента на причинената на промишлеността на Съюза вреда се счита за необходимо сумите, обезпечени чрез наложеното с временния регламент временно антидъмпингово мито, да бъдат окончателно събрани до размера на размера на наложените окончателни мита. Когато окончателните мита са по-ниски от временните мита, обезпечените чрез временните мита суми, които превишават сумите, съответстващи на ставката на окончателните антидъмпингови мита, се освобождават. Когато окончателните мита са по-високи от временните мита, окончателно ще бъдат събрани само сумите, обезпечени на нивата на временните мита.
8. ПРЕКРАТЯВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА
(133)
Предвид заключенията относно вноса с произход от Корея и Тайван процедурата по отношение на тези две държави се прекратява,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на прежди с висока здравина от полиестери (различни от шивашки конци), които не се предлагат за продажба на дребно, включително монофиламенти с линейна плътност по-малка от 67 decitex, класирани понастоящем в код по КН 5402 20 00 и с произход от Китайската народна република.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, за продуктите, описани в параграф 1 и произведени от посочените по-долу дружества, е следната:
Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd.
5,1
A974
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.
0
A976
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
5,5
A975
Посочени в приложението дружества
5,3
A977
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd.
0
A989
Oriental Industries (Suzhou) Ltd.
9,8
A990
Всички останали дружества
9,8
A999
3. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Прекратява се антидъмпинговата процедура по отношение на вноса на прежди с висока здравина от полиестери с произход от Република Корея и Тайван.
Член 3
Сумите, обезпечени чрез наложеното с Регламент (ЕС) № 478/2010 временно антидъмпингово мито върху вноса на прежди с висока здравина от полиестери (различни от шивашки конци), които не се предлагат за продажба на дребно, включително монофиламенти с линейна плътност по-малка от 67 decitex, класирани понастоящем в код по КН 5402 20 00 и с произход от Китайската народна република, се събират окончателно на равнището на ставката на наложеното съгласно член 1 окончателно мито. Обезпечените суми, които превишават сумите, съответстващи на ставките на окончателното антидъмпинговото мито, се освобождават.
Член 4
Когато нов производител износител от Китайската народна република предостави достатъчни доказателства на Комисията за това, че:
-
не е изнасял за Съюза описания в член 1, параграф 1 продукт през разследвания период (от 1 юли 2008 г. до 30 юни 2009 г.),
-
не е свързан с някой от износителите или производителите от Китайската народна република, на които са наложени мерките по настоящия регламент,
-
действително е изнасял за Съюза разглежданите продукти след разследвания период, на който се основават мерките, или е поел неотменимо договорно задължение да изнесе значително количество за Съюза,
Съветът, с обикновено мнозинство, по предложение на Комисията, след консултация с Консултативния комитет, може да измени член 1, параграф 2, като добави новия производител износител към списъка на оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката и към които следователно се прилага среднопретеглената митническа ставка от 5,3 %.
Член 5
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 29 ноември 2010 година.
IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 1105/2010
z dne 29. novembra 2010
o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz preje visoke trdnosti iz poliestra s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ter zaključku postopka v zvezi z uvozom preje visoke trdnosti iz poliestra s poreklom iz Republike Koreje in s Tajvana
SVET EVROPSKE UNIJE JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba), in zlasti člena 9(4) Uredbe,
ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija),
ob upoštevanju naslednjega:
1. POSTOPEK
1.1 Začasni ukrepi
(1)
Komisija je z Uredbo (EU) št. 478/2010 (2) (v nadaljnjem besedilu: začasna uredba) uvedla začasno protidampinško dajatev na uvoz preje visoke trdnosti iz poliestra (v nadaljnjem besedilu: PVT) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: LRK). Začasni ukrepi niso bili uvedeni za uvoz PVT s poreklom iz Republike Koreje (v nadaljnjem besedilu: Koreja) in s Tajvana.
(2)
Postopek se je začel na podlagi pritožbe, ki jo je 27. julija 2009 vložil Mednarodni odbor za svilo in sintetična vlakna (CIRFS) (v nadaljnjem besedilu: pritožnik) v imenu proizvajalcev PVT, ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 60 % celotne proizvodnje PVT v Uniji.
(3)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 15 začasne uredbe, je preiskava dampinga in škode zajela obdobje od 1. julija 2008 do 30. junija 2009 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave ali OP). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od januarja 2005 do konca obdobja preiskave (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje).
1.2 Nadaljnji postopek
(4)
Po razkritju bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta odločitev o uvedbi začasnih protidampinških ukrepov (v nadaljnjem besedilu: začasno razkritje), je več zainteresiranih strani pisno predstavilo svoja stališča do začasnih ugotovitev. Strani, ki so to zahtevale, so imele tudi možnost za zaslišanje. Komisija je nadaljevala zbiranje in preverjanje vseh informacij, ki so bile po njenem mnenju potrebne za dokončne ugotovitve. Po proučitvi ustnih in pisnih pripomb, ki so jih predložile zainteresirane strani, so bile začasne ugotovitve po potrebi ustrezno spremenjene.
(5)
Kar zadeva interese Unije, so bili dodatni preveritveni obiski opravljeni v naslednjih družbah:
uporabniki v Uniji:
-
Continental AG,
-
Oppermann Automotive Webbing GmbH,
-
Katradis Marine Ropes Industry S.A.,
-
Mehler Texnologies GmbH,
-
E. Oppermann GmbH,
-
Oppermann Industrial Webbing s.r.o.,
-
Contitech Transportbandsysteme GmbH.
(6)
Ena zainteresirana stran je zahtevala zaslišanje in posredovanje pooblaščenca za zaslišanje. Ta zahteva je bila vložena po začasnem razkritju. Zaslišanje v navzočnosti pooblaščenca za zaslišanje je bilo odobreno.
(7)
Vse strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih sta se nameravala priporočiti uvedba dokončne protidampinške dajatve na uvoz PVT s poreklom iz LRK in dokončno pobiranje zneskov, zavarovanih z začasno dajatvijo (v nadaljnjem besedilu: dokončno razkritje). Odobreno jim je bilo tudi obdobje, v katerem so lahko predložile svoja stališča v zvezi s tem razkritjem.
2. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
(8)
Zadevni izdelek je PVT (razen šivalne preje), ki ni pripravljena za prodajo na drobno, vključno z monofilamenti številke manj kot 67 deciteksov, s poreklom iz LRK, Koreje in s Tajvana (v nadaljnjem besedilu: zadevni izdelek), trenutno uvrščena pod oznako KN 5402 20 00.
(9)
Po začasnem razkritju je ena stran trdila, da Komisija ni upoštevala razlik med prejo, ki se uporablja pri proizvodnji pnevmatik, tako imenovano „visokomodulno nizko krčljivo“ prejo (High Modulus Low Shrinkage, v nadaljnjem besedilu: HMLS), in drugimi vrstami preje, saj so za to prejo potrebni dolgotrajni in dragi tehnični preskusi, preden je preja odobrena za specifikacije HMLS, ki jih določijo kupci. Poleg tega je ta stran trdila, da ni jasno, kateri dejavniki se upoštevajo pri začasni določitvi obstoja enega izdelka. Druga stran je trdila, da imajo preja HMLS in druge vrste preje različne stroškovne strukture.
(10)
V odgovor na te trditve bi bilo treba najprej navesti, da se zadevni izdelek uporablja za številne različne namene, kot so ojačitev pnevmatik, široke tkanine, varnostni pasovi, zračne blazine, vrvi, mreže in več uporab v industriji. Namenov uporabe je torej veliko, zato je veliko tudi različnih vrst in specifikacij.
(11)
Pri ugotovitvi, da preja HMLS in druge vrste preje pomenijo en izdelek, so bila glavna merila fizikalne, tehnične in kemične lastnosti. Kot je namreč pojasnjeno v uvodni izjavi 19 začasne uredbe, je preiskava pokazala, da imajo vse različne vrste zadevnega izdelka enake osnovne fizikalne in kemične lastnosti, čeprav ima preja HMLS nekatere posebne lastnosti v primerjavi z drugimi vrstami PVT (npr. modul, krčenje, natezna trdnost in odpornost proti utrujanju). Zato se šteje, da pomenijo en izdelek.
(12)
V zvezi z zatrjevanimi razlikami v stroškovni strukturi bi bilo treba navesti, da to samo po sebi ni odločilno merilo pri ugotavljanju, ali je preja HMLS drugačen izdelek od drugih vrst PVT. Razlike v stroških, cenah in proizvodnem postopku same po sebi ne upravičujejo, da bi bilo treba neko vrsto izdelka, kot je HMLS, šteti za drugačen izdelek, če ima ta vrsta izdelka enake osnovne fizikalne, tehnične in kemične lastnosti kot druge vrste izdelka.
(13)
Zato se ni štelo za utemeljeno HMLS izključiti iz obsega preiskave, zaradi česar je bilo treba trditve v zvezi s tem zavrniti.
(14)
Ker v zvezi z zadevnim izdelkom in podobnim izdelkom ni bilo drugih pripomb, se uvodne izjave od 16 do 20 začasne uredbe potrdijo.
3. DAMPING
3.1 Tajvan
3.1.1 Normalna vrednost
(15)
En proizvajalec izvoznik na Tajvanu je predložil dokaze, da se je cena glavnih surovin, to je prečiščene tereftalne kisline (Purified Terephtalic Acid - PTA) in monoetilen glikola (Mono Ethylene Glycol - MEG), ki ju je kupoval za proizvodnjo PVT, med OP spreminjala. Predvsem se je izkazalo, da so se nabavne cene močno znižale zlasti v četrtem četrtletju leta 2008. Zato je trdil, da bi bilo to treba upoštevati pri določitvi njegovih normalnih vrednosti, da bi bila zagotovljena poštena primerjava z izvoznimi cenami.
(16)
Ugotovitve iz uvodne izjave 18 izhajajo iz zelo podrobne analize podatkov, ki jih je predložil izvoznik in ki so bili preverjeni med preveritvenim obiskom. Zato se je štelo, da je določitev normalnih vrednosti za nekatera obdobja OP zaradi upoštevanja razlik v cenah surovin v tem primeru upravičena.
(17)
V zvezi z metodo, opisano v uvodnih izjavah 86 in 87 začasne uredbe, ni bilo drugih pripomb. Metoda, uporabljena za določitev normalne vrednosti za tajvanske proizvajalce izvoznike, se lahko potrdi.
3.1.2 Izvozna cena
(18)
Preiskava je pokazala, da je tajvanski proizvajalec iz uvodne izjave 15 prodal večje količine zadevnega izdelka na trg Unije v prvi polovici OP, ko so bile cene surovin nižje. To ugotovitev bi bilo treba upoštevati tudi glede na vsebino uvodne izjave 16.
(19)
Ker v zvezi z izvozno ceno ni bilo pripomb, se uvodna izjava 88 začasne uredbe potrdi.
3.1.3 Primerjava
(20)
Normalna vrednost in izvozna cena sta bili določeni, kot je pojasnjeno zgoraj. Tako določena normalna vrednost za navedenega proizvajalca in njegova izvozna cena sta se primerjali v obdobjih, med katerimi je minilo čim manj časa, da bi se upoštevale razlike, ki so vplivale na primerljivost cen. To je v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe.
(21)
Druge pripombe v zvezi s primerjavo normalne vrednosti in izvozne cene tajvanskih proizvajalcev izvoznikov niso bile prejete. Zato se lahko vsebina uvodne izjave 89 začasne uredbe potrdi.
3.1.4 Stopnje dampinga
(22)
Opozoriti je treba, da je bilo v uvodni izjavi 92 začasne uredbe ugotovljeno, da je bila stopnja dampinga na ravni države za Tajvan de minimis. Dokončna stopnja dampinga, določena za tajvanskega proizvajalca iz uvodne izjave 15, je zdaj pod mejo de minimis. Zato je potrjeno, da je dokončna stopnja dampinga na ravni države za Tajvan de minimis.
3.2 LRK
3.2.1 Tržnogospodarska obravnava (TGO)
(23)
Spomniti je treba, da se je javilo 11 proizvajalcev izvoznikov v LRK. Te družbe so pomenile 100 % celotnega izvoza zadevnega izdelka v Unijo v OP. Za določitev dampinga za LRK je bil na podlagi največjega obsega izvoza izbran vzorec treh proizvajalcev izvoznikov ali skupin povezanih družb. Trije vzorčeni proizvajalci izvozniki so zahtevali TGO, toda ugotovljeno je bilo, da je do nje upravičen samo eden.
(24)
Po razkritju ugotovitev v zvezi s TGO sta proizvajalca izvoznika, ki jima TGO ni bila odobrena, predložila pripombe, ki so povzete v nadaljnjem besedilu.
(25)
Pripombe prvega proizvajalca izvoznika so se nanašale na omejevalno klavzulo v njegovih poslovnih dejavnostih, težave z računovodstvom in plačilo za določene dobrine, kot so pravice do rabe zemljišča.
(26)
Ta izvoznik je priznal obstoj omejevalne klavzule v svojem statutu. Trdil je, da klavzula ni več imela pravnih učinkov na njegovo dejavnost, vendar tega ni dokazal. Prav tako je v zvezi s težavami z računovodstvom priznal razlike med računovodskimi evidencami in revidiranimi finančnimi izkazi, vendar je trdil, da so bile te razlike majhne in da so bile pojasnjene med preiskavo. Pojasniti je treba, da težave z računovodstvom navedene družbe, zaradi katerih je bila TGO zavrnjena, niso bile majhne, ampak so bile znatne, zlasti pri knjiženju nekaterih sredstev in razlikah, ugotovljenih med nekaterimi računovodskimi knjigami in dokumenti, predloženimi med obiskom na kraju samem.
(27)
Pripombe drugega proizvajalca izvoznika so se nanašale predvsem na ugotovitve v zvezi s kapitalskim vložkom, omejevalno klavzulo v njegovih poslovnih dejavnostih in pridobitev pravic do rabe zemljišča.
(28)
V zvezi s kapitalskim vložkom je izvoznik ponovil iste trditve, kot jih je navedel v začasni fazi, in sicer da je kapital ustrezno vložil. Trdil je, da je tehnično strokovno znanje posebna kategorija znanja, ki je ni treba patentirati ali registrirati, in da je bil torej kapitalski vložek, čeprav v naravi, pravilno izveden. V zvezi z zadnjima zadevama je ponovil, da omejevalna klavzula ni obvezna za družbo in da naložbene zahteve, povezane s pridobitvijo zemljišča, niso izkrivljanja, ampak so povezane s politiko prostorskega razvoja države.
(29)
Vendar pa so bile te trditve že navedene in zavrnjene v začasni fazi. Tudi če so naložbene zahteve povezane s politiko prostorskega razvoja države, ne štejejo za združljive s TGO. Predloženi niso bili novi dokazi, ki bi lahko spremenili začasne sklepe iz ocene TGO v uvodnih izjavah 50 in 51 začasne uredbe.
(30)
Na podlagi navedenega se potrdijo začasne ugotovitve iz uvodnih izjav od 46 do 52 začasne uredbe.
3.2.2 Individualna preiskava
(31)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 28 začasne uredbe, sta dva proizvajalca izvoznika, ki nista bila vključena v vzorec, zahtevala določitev individualne stopnje dampinga v skladu s členom 17(3) osnovne uredbe. Vendar se zahteve po individualni obravnavi lahko preučijo šele po uvedbi začasnih ukrepov.
(32)
Ti družbi sta v danem roku odgovorili na obrazec zahtevka za TGO. Komisija je po uvedbi začasnih ukrepov v prostorih zadevnih družb zbrala in preverila informacije, predložene na obrazcih zahtevka, in vse druge informacije, ki so se ji zdele pomembne.
-
Oriental Industries Co., Ltd,
-
Hangzhou Huachun Chemical Fibers Co., Ltd.
(33)
Merila za TGO so na kratko in le zaradi lažjega sklicevanja povzeta v nadaljnjem besedilu:
1.
poslovne odločitve in stroški se oblikujejo v skladu s tržnimi razmerami in brez večjega vmešavanja države, pri čemer stroški glavnih vložkov v veliki meri odražajo tržne vrednosti;
2.
podjetja imajo en sam jasen seznam osnovnih računovodskih evidenc, ki se neodvisno pregledujejo v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi (MRS) in se uporabljajo za vse namene;
3.
odsotnost znatnih izkrivljanj, prenesenih iz nekdanjega sistema netržnega gospodarstva;
4.
stečajno pravo in pravo lastninskih razmerij zagotavljata pravno varnost in stabilnost;
5.
pretvorbe deviznih tečajev se opravljajo po tržnih stopnjah.
(34)
Za obe družbi je v registracijskih dokumentih določena omejevalna klavzula glede porazdelitve prodaje med izvoznim in domačim trgom. Pri enem izvozniku so bile v računovodskem sistemu vlagatelja ugotovljene številne nedoslednosti in pomanjkljivosti, iz katerih sledi, da računi niso bili jasni, pripravljeni in revidirani v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi. Nazadnje so bila odkrita nekatera izkrivljanja, prenesena iz sistema netržnega gospodarstva, zlasti v zvezi z nakupom pravic družbe do rabe zemljišča.
(35)
Na podlagi tega je bilo ugotovljeno, da nobena od obeh družb ni dokazala, da je izpolnila vsa merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe, zato jima TGO ni bilo mogoče odobriti.
3.2.3 Individualna obravnava (v nadaljnjem besedilu: IO)
(36)
V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se za države, zajete v navedenem členu, po potrebi uvede dajatev na ravni države, razen v primerih, ko družbe dokažejo izpolnjevanje vseh meril iz člena 9(5) osnovne uredbe, in se jim zato odobri IO.
(37)
Nobeden od obeh proizvajalcev izvoznikov, ki sta zahtevala individualno obravnavo, ni izpolnjeval meril TGO, vendar sta zahtevala IO, če jima TGO ne bo odobrena.
(38)
Le zaradi lažjega sklicevanja so spodaj na kratko povzeta merila IO:
1.
v primeru družb ali skupnih družb, ki so v celoti ali deloma v tuji lasti, lahko izvozniki svobodno vrnejo kapital in dobičke v domovino;
2.
izvozne cene in obseg izvoza ter prodajni pogoji so svobodno določeni;
3.
večina deležev je v lasti zasebnikov. Državni uradniki, ki se pojavljajo v upravnem odboru ali na ključnih upravljavskih položajih, morajo biti v manjšini ali pa je treba dokazati, da je družba kljub temu dovolj neodvisna od vmešavanja države;
4.
pretvorbe menjalnega tečaja se opravljajo po tržni stopnji in
5.
država se ne vmešava toliko, da bi dovoljevala izogibanje ukrepom, če se individualnim izvoznikom dodelijo različne stopnje dajatve.
(39)
Na podlagi razpoložljivih informacij je bilo ugotovljeno, da sta ta dva proizvajalca izvoznika v LRK, ki nista vključena v vzorec in ki sta zahtevala individualno obravnavo, izpolnila vse zgoraj navedene zahteve za odobritev IO, kot določa člen 9(5) osnovne uredbe.
3.2.4 Primerljiva država
(40)
Kakor je navedeno v uvodnih izjavah od 57 do 62 začasne uredbe, se je štelo, da ZDA niso ustrezna primerljiva država za določitev normalne vrednosti za LRK. Namesto tega je bil v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe kot ustrezna primerljiva država za določitev normalne vrednosti za LRK izbran Tajvan.
(41)
Po uvedbi začasnih ukrepov so nekatere strani predlagale, naj se kot primerljiva država raje uporabi Koreja. Trdile so, da je Koreja ustreznejša od Tajvana, ker korejski proizvajalci izvozniki prav tako uporabljajo novejšo tehnologijo proizvodnje v enem koraku, njihovi končni izdelki so zelo primerljivi z izdelki iz LRK, korejski notranji trg je velik in primerljiv s trgom LRK, poleg tega pa za nobeno družbo v Koreji ni bilo ugotovljeno, da izvaja damping.
(42)
Glede izbire primerljive države so bila proučena naslednja merila: primerljivost obsega proizvodnje končnih izdelkov v državi z netržnim gospodarstvom in morebitni primerljivi državi, reprezentativnost domače prodaje (transakcij) nepovezanim strankam v primerjavi z izvozi zadevnega izdelka s poreklom iz države z netržnim gospodarstvom, stopnja konkurenčnosti na notranjem trgu primerljive države, primerljivost dostopa do surovin in energije, pripravljenost izvoznikov v morebitni primerljivi državi za sodelovanje v preiskavi.
(43)
Nadaljnja analiza, ki je bila izvedena po uvedbi začasnih ukrepov, je temeljila na vseh razpoložljivih informacijah za analizo ustreznih meril. Ta analiza je pokazala, da med Korejo in Tajvanom pri nekaterih merilih v resnici obstajajo podobnosti. Vendar se je zdelo, da je v celoti gledano Tajvan najustreznejša primerljiva država.
(44)
Analiza je pokazala, da je obseg končnih izdelkov v Koreji in na Tajvanu zelo primerljiv z obsegom končnih izdelkov, ki jih proizvedejo proizvajalci v LRK, veliko količino izdelkov, prodanih na notranjem trgu v obeh državah, pa je mogoče primerjati z izvozom iz LRK. To merilo je pokazalo, da je obseg nekoliko bolj primerljiv za Korejo, saj ima obsežnejšo proizvodnjo kot Tajvan.
(45)
Vendar se pomen tega merila ne sme preceniti glede na preostala merila, kot so reprezentativnost domačih prodajnih transakcij v primerjavi z izvozom, dostop do surovin in stopnja konkurenčnosti v primerljivi državi.
(46)
Ugotovljeno je bilo, da sta Koreja in Tajvan v primerjavi z izvozom iz LRK imela več reprezentativne domače prodaje, za katero normalna vrednost ne bi bila konstruirana. Vendar je bilo ugotovljeno, da so transakcije tajvanskih izvoznikov na splošno bolj reprezentativne kot transakcije korejskih izvoznikov. Normalna vrednost za večji obseg in za več vrst zadevnega izdelka bi morala biti konstruirana, če bi bila kot primerljiva država izbrana Koreja.
(47)
Glede stopnje konkurenčnosti je ena stran trdila, da je imel en tajvanski proizvajalec izvoznik prevladujoč položaj na svojem notranjem trgu, kar bi prav tako moralo preprečiti uporabo Tajvana kot primerljive države.
(48)
Veliko število proizvajalcev je lahko znak konkurence v državi. Treba pa je proučiti, ali med proizvajalci v primerljivi državi vlada konkurenca, ki omogoča zadosten dobiček, vendar ne čezmernega dobička.
(49)
Ugotovljeno je bilo, da so v Koreji štirje domači proizvajalci in da notranji trg dopolnjuje uvoz PVT. Na Tajvanu delujeta dva proizvajalca, notranji trg pa prav tako dopolnjujejo zunanji viri. Vendar je preiskava pokazala, da raven domačih cen v Koreji kljub nižjim stroškom ni bila nižja kot na Tajvanu. Dobiček, ustvarjen na korejskem trgu, je povprečno znašal 18 %, pri čemer so korejski proizvajalci PVT dosegli več kot 20-odstotni dobiček od prometa za zadevni izdelek. To je veliko več kot na Tajvanu, kjer je dobiček znašal od 5 % do 9 %.
(50)
Zato se šteje, da je na Tajvanu konkurenca velika in da dobiček ni čezmeren.
(51)
Kar zadeva dostop do surovin, je Koreja za Tajsko daleč največja svetovna proizvajalka in izvoznica PTA. S to konkurenčno prednostjo korejskih proizvajalcev je mogoče deloma pojasniti, zakaj je bila cena surovin v Koreji povprečno nižja kot na Tajvanu in v LRK. Preiskava je pokazala, da je večina preverjenih korejskih družb pridobivala surovine od povezanih družb ali jih je lahko proizvajala sama. Nasprotno pa na Tajvanu nobena od preiskanih družb ni proizvajala svojih surovin in so jih v glavnem pridobivale od povezanih in nepovezanih strank, podobno kot v LRK.
(52)
Razpoložljive informacije in dejstvo, da imajo tajvanski proizvajalci izvozniki povezane proizvajalce PVT v LRK, kažejo, da se znotraj skupin uporabljajo isti dobavni viri surovin, da se realizirajo ekonomije obsega in dosežejo boljše cene. Zato se je štelo, da so pogoji dostopa do surovine v LRK zelo podobni pogojem na Tajvanu.
(53)
Na podlagi tega se šteje, da izbira Tajvana ni bila nerazumna in je v tem primeru ustreznejša. Tajvan je zato potrjen kot primerljiva država.
3.2.5 Normalna vrednost
3.2.5.1 Vzorčeni proizvajalec izvoznik, ki mu je bila odobrena TGO
(54)
Ker ni bilo pripomb k normalni vrednosti, določeni za družbo, ki ji je bila dodeljena TGO, se uvodni izjavi 64 in 65 začasne uredbe potrdita.
3.2.5.2 Proizvajalci izvozniki, ki jim TGO ni bila odobrena
(55)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 15, je en proizvajalec na Tajvanu dokazal, da se je njegova nabavna cena glavne surovine, uporabljene za proizvodnjo PVT, v OP spreminjala, in je zahteval, naj se to upošteva pri določitvi normalne vrednosti. Ta zahteva se je štela za utemeljeno, normalne vrednosti, določene za Tajvan, ki je v tem primeru primerljiva država, pa so bile ustrezno spremenjene.
3.2.6 Izvozna cena
(56)
Kot je razloženo v uvodni izjavi 68 začasne uredbe, je ves zadevni izdelek, ki so ga prodali vzorčeni proizvajalci izvozniki na trgu Unije, prodan neposredno neodvisnim strankam v Uniji. Zato je bil izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe na osnovi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo. Izvoz posamezno preučenih družb je bil prav tako izveden neposredno nepovezanim strankam, zato je bila metoda, opisana v uvodni izjavi 68 začasne uredbe, prav tako uporabljena za določitev izvozne cene teh družb.
(57)
Ker v zvezi z izvozno ceno ni bilo pripomb, se uvodna izjava 68 začasne uredbe potrdi.
3.2.7 Primerjava
(58)
Spremembe normalne vrednosti, določene za primerljivo državo, so bile primerjane z izvozno ceno sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v LRK. Kot je prikazano v uvodni izjavi 63, je to vodilo v znižanje dokončnih stopenj dampinga za tri vzorčene proizvajalce izvoznike v LRK.
(59)
Ugotavlja se, da predstavlja prilagoditev posrednega obdavčenja iz uvodne izjave 69 začasne uredbe razliko med davkom na dodano vrednost (DDV), ki se plačuje pri domači prodaji, in DDV, ki se plačuje pri izvoznih prodajnih transakcijah, ob ustreznem upoštevanju stopnje vračila DDV za izvoz. Sodelujoči proizvajalci izvozniki so nasprotovali načinu izračuna prilagoditve in trdili, da bi bilo treba pri oceni višine DDV, ki ni bil povrnjen, upoštevati sistem DDV, ki se uporablja za posebno predelavo in postopke prodaje.
(60)
Glede te trditve se ugotavlja, da je prilagoditev temeljila na določbah člena 2(10)(b) osnovne uredbe, ki predvideva prilagoditev normalne vrednosti za uvozne stroške in posredne davke, tj. kategorijo, ki vključuje DDV. Na tej podlagi je bila trditev zavrnjena.
(61)
Ker ni bilo drugih pripomb k primerjavi, ki bi spremenile začasne ugotovitve, se uvodna izjava 69 začasne uredbe potrdi.
3.2.8 Stopnje dampinga
(62)
Zaradi spremenjenih povprečnih normalnih vrednosti, določenih za Tajvan, primerljivo državo, in primerjave z izvozno ceno kitajskih proizvajalcev izvoznikov so bile dokončne stopnje dampinga znižane.
(63)
Dokončne stopnje dampinga za kitajske proizvajalce izvoznike so:
-
5,1 % za Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd,
-
0 % za Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd,
-
5,5 % za Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd,
-
5,3 % za sodelujoče družbe, ki niso vključene v vzorec.
(64)
Pri družbah, ki sta zahtevali individualno obravnavo, so dokončne stopnje dampinga:
-
9,8 % za Oriental Industries (Suzhou) Ltd,
-
0 % za Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd.
3.3 Koreja
3.3.1 Normalna vrednost
(65)
Ker ni bilo drugih pripomb v zvezi z normalno vrednostjo, pojasnjeno v uvodnih izjavah 75 in 76 začasne uredbe, se te ugotovitve potrdijo.
3.3.2 Izvozna cena
(66)
Ker ni bilo pripomb v zvezi z izvozno ceno, se uvodni izjavi 77 in 78 začasne uredbe potrdita.
3.3.3 Primerjava
(67)
Ker ni bilo drugih pripomb k primerjavi, ki bi spremenile začasne ugotovitve, se uvodne izjave od 79 do 81 začasne uredbe potrdijo.
3.3.4 Stopnje dampinga
(68)
Ker ni bilo drugih pripomb v zvezi s stopnjami dampinga, ki bi spremenile začasne ugotovitve glede Koreje, se uvodne izjave od 82 do 85 začasne uredbe potrdijo.
4. ŠKODA
4.1 Proizvodnja Unije
(69)
Ker ni bilo pripomb v zvezi s proizvodnjo Unije, se uvodne izjave od 94 do 96 začasne uredbe potrdijo.
4.2 Opredelitev industrije Unije
(70)
Ker ni bilo pripomb v zvezi z opredelitvijo industrije Unije, se uvodna izjava 97 začasne uredbe potrdi.
4.3 Potrošnja Unije
(71)
Spomniti je treba, da je bila potrošnja Unije določena na podlagi podatkov Eurostata za celotni uvoz in na podlagi celotne prodaje industrije Unije na trgu Unije, vključno z oceno na podlagi podatkov iz pritožbe v zvezi s prodajo tihih proizvajalcev.
Preglednica 1
Potrošnja Unije
2005
2006
2007
2008
OP
V tonah
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Indeks 2005 = 100
100
106
120
109
93
Vir: Eurostat, podatki o pritožbi in izpolnjeni vprašalniki.
(72)
Skupna potrošnja Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 7 %. Med letoma 2005 in 2007 se je povečala za 20 % in se nato od leta 2007 do obdobja OP zmanjšala za 27 %. Zmanjšanje potrošnje v letu 2008 in OP je bilo posledica manjšega povpraševanja zaradi gospodarske krize, zlasti v drugi polovici leta 2008.
(73)
Ker v zvezi s potrošnjo Unije ni bilo nobenih pripomb, se uvodne izjave od 98 do 100 začasne uredbe potrdijo.
4.4 Uvoz v Evropsko unijo iz LRK, Koreje in s Tajvana
4.4.1 Kumulativna ocena učinkov uvoza
(74)
Spomniti je treba, da uvoz iz Koreje in s Tajvana ni bil kumuliran z dampinškim uvozom iz LRK, ker se v OP korejski in tajvanski uvoz nista izvajala po dampinških cenah, kot je navedeno v uvodnih izjavah 102 in 103 začasne uredbe.
(75)
Treba je opozoriti, da je bil za oceno, ali je treba uvoz iz zadevnih držav v sedanji preiskavi kumulativno oceniti, uvoz iz vsake države individualno preučen glede na pogoje iz člena 3(4) osnovne uredbe. Ker je bila stopnja dampinga v zvezi z uvozom iz Koreje in s Tajvana pod de minimis, je bilo sklenjeno, da se uvoz iz Koreje in s Tajvana ne kumulira z dampinškim uvozom iz LRK. Na podlagi te ugotovitve je bil ta uvoz analiziran ločeno v uvodnih izjavah od 147 do 152 začasne uredbe v skladu s členom 3(7) osnovne uredbe.
4.4.2 Dampinški uvoz iz LRK
(76)
Spomniti je treba, da je bilo za enega proizvajalca izvoznika v LRK začasno ugotovljeno, da ni izvajal dampinga svojih izdelkov na trgu Unije. V skladu s tem je bil ta izvoz izključen iz analize razvoja dampinškega uvoza iz LRK na trg Unije. Na podlagi individualnih preiskav, izvedenih po uvedbi začasnih ukrepov, je bilo za izvoz dodatnega proizvajalca izvoznika v LRK ugotovljeno, da ni bil dampinški, kot je navedeno v uvodni izjavi 64. Zato je bil ta uvoz prav tako izključen iz analize razvoja dampinškega uvoza iz LRK na trg Unije in vpliva na industrijo Unije. Podatki glede dampinškega uvoza iz LRK so bili ustrezno spremenjeni.
Preglednica 2
Dampinški uvoz iz LRK
2005
2006
2007
2008
OP
Uvoz (v tonah)
4 350
11 926
31 223
39 072
38 404
Indeks
100
274
718
898
883
Tržni delež
2,4 %
5,6 %
11,9 %
16,3 %
18,8 %
Povprečna cena v EUR/tono
2 783
1 705
1 524
1 574
1 532
Indeks
100
61
55
57
55
Vir: Eurostat, podatki o pritožbi in izpolnjeni vprašalniki.
(77)
Po pregledu podatkov v zvezi z dampinškim uvozom iz LRK je bilo ugotovljeno, da se je njegov obseg v obravnavanem obdobju izrazito povečal - za več kot osemkrat, medtem ko so se povprečne uvozne cene močno znižale, in sicer za 45 %.
4.4.3 Nelojalno nižanje cen
(78)
Ker ni bilo pripomb v zvezi z nelojalnim nižanjem cen, se potrdi metodologija iz uvodnih izjav 110 in 111 začasne uredbe za določitev nelojalnega nižanja cen. Vendar pa je bila na podlagi individualnih preiskav, odobrenih po uvedbi začasnih ukrepov, kot je navedeno v uvodni izjavi 31, primerjava cen podobnih vrst izdelkov znova ocenjena. Ta ponovna ocena je potrdila, da je v OP dampinški uvoz iz LRK nelojalno znižal cene industrije Unije za 24,1 %.
4.5 Gospodarski položaj industrije Unije
(79)
Spomniti je treba, da je bilo za uvoz iz Koreje, s Tajvana in iz dveh kitajskih družb ugotovljeno, da ni bil dampinški, zato se ne kumulira z dampinškim uvozom iz LRK. Zato je bil izključen iz analize učinka dampinškega uvoza na industrijo Unije in ocenjen posebej.
(80)
Kakor je navedeno v uvodni izjavi 113 začasne uredbe, je preučitev učinka dampinškega uvoza na industrijo Unije zajela ovrednotenje vseh gospodarskih kazalnikov za oceno položaja industrije Unije od leta 2005 do konca OP.
(81)
Treba je spomniti, da je bila v začasni fazi slika škode jasna, saj so vsi kazalniki škode v obravnavanem obdobju prikazovali zniževanje: obseg proizvodnje (- 36 %), obseg prodaje (- 29 %), prodajne cene (- 9 %) in tržni delež (- 23 %). Poleg tega so se kazalniki škode, povezani s finančno uspešnostjo industrije Unije, kot sta dobičkonosnost (- 16,3 odstotne točke) in denarni tok (- 141 %), prav tako izrazito poslabšali, medtem ko so se naložbe znatno zmanjšale (- 89 %).
(82)
Ker ni bilo pripomb v zvezi s proizvodnjo, proizvodno zmogljivostjo in izkoriščenostjo zmogljivosti, obsegom prodaje in tržnim deležem, cenami, zalogami, zaposlenostjo, plačami in produktivnostjo ter kazalniki finančne uspešnosti industrije Unije, se začasne ugotovitve iz uvodnih izjav od 114 do 126 začasne uredbe potrdijo.
(83)
Ker drugih pripomb v zvezi z gospodarskim položajem industrije Unije ni bilo, se potrdi sklep, da je industrija Unije utrpela znatno škodo, kot je določeno v uvodnih izjavah od 127 do 130 začasne uredbe.
5. VZROČNOST
5.1 Uvodna opomba
(84)
V skladu s členom 3(6) in 3(7) osnovne uredbe je bilo preučeno, ali je dampinški uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz LRK povzročil industriji Unije takšno škodo, da jo je mogoče opredeliti kot znatno. Poleg dampinškega uvoza so bili preučeni tudi drugi znani dejavniki, ki bi lahko hkrati povzročali škodo industriji Unije, da bi se zagotovilo, da morebitna škoda, ki bi jo povzročili ti drugi dejavniki, ne bi bila pripisana dampinškemu uvozu.
5.2 Učinek dampinškega uvoza
(85)
Dampinški uvoz iz LRK se je v obravnavanem obdobju izrazito povečal. Po pregledu podatkov v zvezi z dampinškim uvozom s poreklom iz LRK, kot je opisan v uvodni izjavi 76, se je obseg dampinškega uvoza iz LRK med letom 2005 in OP povečal za več kot osemkrat, s čimer se je njegov tržni delež povečal za približno 16 odstotnih točk. V istem obdobju se je potrošnja Unije zmanjšala za 7 %.
(86)
Med obravnavanim obdobjem se je industrija Unije spopadala z znatnim 29-odstotnim upadom obsega prodaje in posledično z izgubo tržnega deleža od 51,1 % do 39,2 %, kar pomeni skoraj 12 odstotnih točk. V obdobju med letom 2008 in OP se je tržni delež industrije Unije zmanjšal za dve odstotni točki, medtem ko se je tržni delež dampinškega uvoza povečal kljub upadanju povpraševanja na trgu Unije.
(87)
Kar zadeva cene dampinškega uvoza, so se na podlagi pregleda podatkov, kot je opisan v uvodni izjavi 76, v obravnavanem obdobju znižale za 45 % in so znatno nelojalno nižale cene, ki jih je na trgu Unije zaračunavala industrija Unije. To je industriji Unije preprečilo, da bi zvišala cene in pokrila višje cene surovin. Zato se je dobičkonosnost prodaje industrije Unije na trgu Unije zmanjšala, kakor je razloženo v uvodni izjavi 81 začasne uredbe, in sicer z dobička v višini 3 % leta 2005 na izgubo v višini 13,3 % v OP.
(88)
Preiskava je prav tako pokazala, da je naraščajoč obseg nizkocenovnega dampinškega uvoza iz LRK na splošno negativno vplival na trg, ker je nižal cene. Nenehni pritisk na trg Unije ni dovolil industriji Unije, da bi svoje prodajne cene prilagodila višjim cenam surovin, zlasti v letu 2008, ko so bile cene surovin najvišje. To pojasnjuje izgubo tržnega deleža in zmanjšanje dobičkonosnosti industrije Unije.
(89)
Glede na navedeno in ker ni bilo drugih pripomb v zvezi z vplivom dampinškega uvoza, se lahko potrdi, da je veliko povečanje nizkocenovnega dampinškega uvoza iz LRK znatno negativno vplivalo na gospodarski položaj industrije Unije.
5.3 Učinek drugih dejavnikov
5.3.1 Nedampinški uvoz
(90)
V zvezi z učinkom nedampinškega uvoza iz LRK je treba spomniti, da je bilo za dva kitajska proizvajalca izvoznika ugotovljeno, da nista izvajala dampinga PVT na trgu Unije. Medtem ko ni mogoče izključiti, da je ta uvoz deloma prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije, se šteje, da glede na obseg in zlasti cene, ki so bile v povprečju višje od cen dampinškega uvoza, vpliv tega nedampinškega uvoza ni takšen, da bi lahko prekinil vzročno povezavo med dampinškim uvozom iz LRK in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
5.3.2 Drugi dejavniki
(91)
Treba je spomniti, da so bili v analizi vzročnosti preučeni tudi drugi dejavniki, in sicer razvoj povpraševanja na trgu Unije, razvoj cen surovin, lastna proizvodnja industrije Unije, izvoz industrije Unije, uvoz iz drugih držav, vključno z uvozom iz Koreje in s Tajvana, ter uspešnost drugih proizvajalcev v Uniji.
(92)
Ena stran je trdila, da z analizo vzročnosti ni bilo dokazano, da škoda, ki so jo povzročili drugi dejavniki, kot je dampinški uvoz, ni bila pripisana kitajskemu uvozu. Zlasti je trdila, da so dejavniki, kot so razvoj povpraševanja in višje cene surovin, prispevali k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije, in niso bili upoštevani pri analizi vzročnosti.
(93)
V zvezi z razvojem povpraševanja je treba spomniti, da se je tržni delež uvoza iz LRK kljub manjšemu povpraševanju povečal. Glede dviga cen surovin se priznava, da so se v prvi polovici OP povišale, kot je navedeno v uvodni izjavi 139 začasne uredbe. Vendar so se v drugi polovici OP znižale. Ta nihanja cen surovin so vplivala na vse gospodarske subjekte. Ker ni bilo pritiska na cene, ki bi ga izvajal nizkocenovni uvoz iz LRK, bi bilo mogoče pričakovati, da bi industrija Unije lahko prilagodila svoje prodajne cene v skladu z razvojem cen surovin. Zato se uvodne izjave od 138 do 140 začasne uredbe potrdijo, trditev pa se posledično zavrne.
(94)
Ker ni bilo pripomb v zvezi z lastno proizvodnjo ali uspešnostjo izvoza industrije Unije, se uvodne izjave od 141 do 143 začasne uredbe potrdijo.
(95)
Nekatere strani so prav tako trdile, da proizvajalci Unije zaradi nizkocenovnega uvoza iz Koreje in s Tajvana ne bi mogli zvišati svojih cen, da bi se upoštevali spremenjeni stroški surovin.
(96)
V zvezi s tem se najprej ugotavlja, da so v celotnem obravnavanem obdobju cene uvoza iz Koreje in s Tajvana ostale višje kot povprečne uvozne cene iz LRK. Drugič, med letom 2007 in koncem OP se je obseg uvoza znatno zmanjšal. Zato se šteje, da obseg in cene tega uvoza niso mogli biti glavni vzrok za znatno škodo industrije Unije, zato ne morejo prekiniti vzročne povezave med škodo, ki jo je utrpela Unija, in dampinškim uvozom iz LRK. Zato je bila ta trditev zavrnjena.
(97)
Ker ni bilo nobene druge pripombe glede uvoza iz tretjih držav, vključno s Korejo in Tajvanom, se uvodne izjave od 144 do 152 začasne uredbe potrdijo.
(98)
Ker v zvezi z drugimi proizvajalci v Uniji ni bilo drugih pripomb, se uvodni izjavi 153 in 154 začasne uredbe potrdita.
(99)
Po začasnem razkritju je ena stran trdila, da bi bilo treba manjšo dobičkonosnost industrije Unije pripisati velikemu deležu t. i. proizvodnje v dveh korakih, zastopane v proizvodni zmogljivosti industrije Unije, in domnevnim zamudam industrije Unije pri izvajanju sodobnega proizvodnega postopka, t. i. proizvodnega postopka v enem koraku.
(100)
Opozoriti je treba, da se ponudba vrst izdelkov, ki jih proizvajajo in prodajajo proizvajalci izvozniki v LRK in industrija Unije, večinoma prekriva. Industrija Unije uporablja t.i. proizvodni postopek v dveh korakih, saj omogoča proizvodnjo posebnih vrst izdelkov, ki se na trgu običajno prodajajo po višji ceni. Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah od 85 do 89, je prisotnost nizkocenovnega dampinškega uvoza PVT iz PRC vplivala na celotni trg Unije z opaznim pritiskom na nižanje cen.
(101)
Zato se šteje, da obstoj dveh različnih proizvodnih postopkov sam po sebi ni mogel znatno vplivati na stopnje dobička, zlasti glede na pritisk na cene, ki ga je izvajal dampinški uvoz iz LRK. Poleg tega ni bilo predloženih trdnih dokazov, ki bi podpirali trditev, da je industrija Unije utrpela znatno škodo zaradi pomanjkanja sodobnejše tehnologije. Ta trditev je bila torej zavrnjena.
(102)
Glede na navedeno in ker ni drugih pripomb, se sklene, da je dampinški uvoz iz LRK povzročil znatno škodo industriji Unije v smislu člena 3(6) osnovne uredbe, uvodne izjave od 155 do 158 začasne uredbe pa se potrdijo.
6. INTERES UNIJE
6.1 Uvodna opomba
(103)
Analiza interesa Unije je bila prilagojena, da se upoštevajo spremembe stopenj dampinga po pripombah k začasnemu razkritju in individualnih preiskavah, izvedenih po uvedbi začasnih ukrepov. V skladu s tem in glede na visoko stopnjo sodelovanja bi za večino uvoza iz LRK veljala približno 5-odstotna stopnja dajatve, kot je navedeno v uvodni izjavi 63.
6.2 Industrija Unije
(104)
Spomniti je treba, da industrijo Unije sestavljajo štirje proizvajalci s sedežem v različnih državah članicah, ki v dejavnostih, povezanih s PVT, neposredno zaposlujejo več kot 1 300 ljudi. Vsi kazalniki škode, zlasti tisti, povezani s finančno uspešnostjo industrije Unije, so v obravnavanem obdobju izkazali negativno gibanje. Tudi zaposlenost se je znatno zmanjšala, in sicer za 23 %, kar v obravnavanem obdobju ustreza zmanjšanju za približno 400 ekvivalentov polnega delovnega časa.
(105)
Po uvedbi začasnih ukrepov je industrija Unije sporočila, da so bile tovarne, ki so bile zaradi dampinškega uvoza nedejavne, nedavno spet odprte. To kaže, da so že začasni ukrepi pozitivno vplivali na industrijo Unije.
(106)
Pričakuje se, da bi uvedba dokončnih protidampinških dajatev na uvoz s poreklom iz LRK dodatno pozitivno vplivala na gospodarski položaj industrije Unije in ji omogočila, da znova pridobi vsaj del izgubljenega tržnega deleža.
(107)
Ker v zvezi z interesom industrije Unije ni bilo drugih pripomb, se uvodne izjave od 160 do 163 začasne uredbe potrdijo.
6.3 Uvozniki
(108)
Nekatere strani so trdile, da z analizo vpliva ukrepov na uvoznike niso bile odpravljene težave hitre zamenjave dobaviteljev PVT. V zvezi s tem se priznava, da lahko zamenjava virov dobave traja nekaj časa, odvisno od končne uporabe. Vendar bodo na voljo drugi viri, vključno z uvozom iz Koreje in s Tajvana ter uvozom dveh kitajskih proizvajalcev izvoznikov iz uvodnih izjav 63 in 64, za katere ne bo veljala protidampinška dajatev. Zato je bila ta trditev zavrnjena, začasni sklep, da ukrepi ne bodo znatno negativno vplivali na uvoznike, pa se potrdi.
(109)
Ker ni bilo drugih pripomb, se uvodni izjavi (164) in (165) začasne uredbe potrdita.
6.4 Uporabniki
(110)
Uporabniki PVT so pokazali velik interes za ta primer. Od 68 kontaktiranih uporabnikov jih je 33 sodelovalo v preiskavi. Ta je pokazala, da je 24 od 33 sodelujočih uporabnikov kupovalo PVT v LRK. 12 % tega uvoza je bilo iz družb, ki niso izvajale dampinga.
(111)
V začasni fazi je bila analiza glede vpliva ukrepov na uporabnike izvedena z razvrščanjem uporabnikov v štiri ločene industrijske sektorje (pnevmatike, avtomobilski sektor, vrvi in industrijska uporaba). Pred uvedbo začasnih ukrepov so bili preverjeni štirje uporabniki (dva v sektorju pnevmatik, po eden pa v avtomobilskem sektorju in sektorju industrijske uporabe). Po uvedbi začasnih ukrepov je bilo nadalje preiskano, v kolikšni meri bodo ukrepi negativno vplivali na vsak sektor. V ta namen so bili v prostorih sedmih uporabnikov izvedeni dodatni preveritveni obiski, kot je navedeno v uvodni izjavi 5. Med skupno 11 preverjenimi uporabniki je bilo pet malih in srednje velikih podjetij (MSP). Na osnovi preverjenih podatkov je bil pregledan ocenjeni vpliv ukrepov na stopnje dobička uporabnikov, pri čemer sta se upoštevala spremenjena stopnja dajatev in dejstvo, da je bilo za še enega kitajskega proizvajalca izvoznika ugotovljeno, da ne izvaja dampinga.
(112)
Kar zadeva uporabnike v sektorju pnevmatik, so proizvajalci pnevmatik skupno vrnili štiri izpolnjene vprašalnike. Od tega sta bila dva preverjena pred uvedbo začasnih ukrepov, eden pa po njej. V skladu z razpoložljivimi podatki za ta sektor je delež PVT glede na njegove proizvodne stroške relativno omejen, povprečno manj kot 1 %. Samo za enega sodelujočega uporabnika je bilo ugotovljeno, da uvaža zadevni izdelek iz LRK. Vendar je ves ta uvoz prihajal iz družbe v LRK, ki ni izvajala dampinga. Zato se sklene, da na podlagi razpoložljivih podatkov predlagani ukrepi ne bodo vplivali na sektor pnevmatik.
(113)
V zvezi z uporabniki v avtomobilskem sektorju (večinoma proizvajajo varnostne pasove in zračne blazine), ki predstavljajo 5 % celotnega uvoza PVT v OP, je bilo skupno vrnjenih šest izpolnjenih vprašalnikov. Preverjeni sta bili dve družbi, ena pred uvedbo začasnih ukrepov in ena po njej. Po preveritvenih obiskih je bil delež kitajske PVT, ki se uporablja v avtomobilskem sektorju, spremenjen na 15 %. Preveritveni obiski so prav tako pokazali, da so na splošno dejavnosti, v katerih se je uporabljala PVT, predstavljale več kot 30 % celotnega prometa sodelujočih družb in ne 4 %, kot je bilo določeno v začasni fazi. Potrjeno je, da povprečni dobiček, dosežen v tem sektorju pri izdelkih, za katere se uporablja PVT, znaša približno 3 %. Na podlagi navedenega se sklene, da uvedba ukrepov na splošno verjetno ne bi resno vplivala na avtomobilski sektor, saj bo še vedno dobičkonosen, poleg tega pa LRK ni glavni vir dobave.
(114)
V zvezi z uporabniki v sektorju vrvi so bili skupno vrnjeni trije izpolnjeni vprašalniki, po uvedbi začasnih ukrepov pa je bila preverjena ena družba. Vse sodelujoče družbe v tem sektorju so MSP in so v OP predstavljala manj kot 1 % celotnega uvoza iz LRK. Potrjeno je, da znaša delež dejavnosti PVT približno 18 % njihove celotne dejavnosti. Povprečna stopnja dobička, dosežena v sektorju, v katerem se uporablja PVT, je bila začasno določena na približno 8 %. Vendar je bila po preveritvenem obisku in naknadnem popravku predloženih podatkov v izpolnjenih vprašalnikih stopnja dobička, dosežena v tem sektorju, popravljena na - 0,4 %. Preiskava je pokazala, da je večina uvoza (71 %) v OP izvirala iz LRK, 22 % uvoza pa je izviralo iz Koreje. Glede na spremenjeno stopnjo dajatve pa bo vpliv na družbe v tem sektorju, če bodo PVT še naprej pridobivale iz LRK, verjetno omejen. Poleg tega obstajajo številni alternativni viri dobave.
(115)
Ne nazadnje, v zvezi z uporabniki v sektorju industrijske uporabe je bilo vrnjenih skupno 20 izpolnjenih vprašalnikov, uporabniki pa so predstavljali 21 % celotnega uvoza iz LRK. Preverjenih je bilo pet družb, ena pred uvedbo začasnih ukrepov in štiri po njej. Na podlagi razpoložljivih informacij za ta sektor po preveritvenih obiskih je bil delež dejavnosti, povezanih s PVT, spremenjen na 54 % celotne dejavnosti. Preiskava je pokazala, da so uporabniki v glavnem kupovali PVT od LRK (42 %) in Koreje (24 %), medtem ko ga je 29 % izviralo od dobaviteljev v Uniji in tretjih državah. Na podlagi podatkov, zbranih med preveritvenimi obiski, ki so sledili uvedbi začasnih ukrepov, je bila povprečna stopnja dobička, doseženega v tem sektorju, spremenjena in določena na 17 %. Vendar zbrani podatki kažejo, da povprečna stopnja dobička, opredeljena za celotni sektor, ni reprezentativna za MSP, ki so v OP povprečno imela negativno stopnjo dobička, in sicer - 1,9 %. V najslabšem primeru, to je če bi ta MSP kupovala od kitajskih proizvajalcev izvoznikov, za katere veljajo ukrepi, in ne bi zamenjala vira dobave, bi se z uvedbo dokončnih ukrepov njihova dobičkonosnost zmanjšala z - 1,9 % na - 3,3 %. Vzrok za to bi bilo dejstvo, da je delež njihovih nakupov PVT iz LRK večji kot pri večjih družbah, ki bi ostale zelo dobičkonosne. Vendar se pričakuje, da bi lahko ta MSP vsaj del svojih nakupov spremenila in ga opravila pri dobaviteljih, za katere ukrepi ne veljajo.
(116)
Nekateri uporabniki so trdili, da je bil negativni učinek protidampinških ukrepov na njihovo dobičkonosnost pri začasni analizi interesa Unije podcenjen. Prav tako so trdili, da bi imeli težave pri prenosu zvišanja stroškov na svoje stranke, in dvomili, da bi lahko našli druge vire dobave. Nekatere strani so prav tako dvomile o zmožnosti proizvajalcev Unije za dobavo zahtevanih izdelkov. Ne nazadnje je bil izpostavljen negativni učinek ukrepov na industrijo na koncu proizvodne verige in posledično na zaposlenost v Uniji.
(117)
Kar zadeva trditev v zvezi z dobičkonosnostjo, je analiza, temelječa na spremenjenih podatkih po preveritvenih obiskih, opravljenih po uvedbi začasnih ukrepov, v resnici pokazala, da bi ukrepi negativno vplivali na del sektorja vrvi in industrijske uporabe, če bi uporabniki, ki kupujejo od kitajskih proizvajalcev izvoznikov, za katere veljajo ukrepi, to nadaljevali in ne bi zamenjali vira dobave. Vendar bo ta vpliv verjetno omejen glede na znižano stopnjo dajatve in obstoj drugih virov dobave.
(118)
V zvezi s trditvijo, da uporabniki ne bodo mogli prenesti povišanja stroškov na stranke, je preiskava pokazala, da bi bilo v nekaterih sektorjih morda res težko povišati cene. Vendar je treba spomniti, da bi v skladu s tem in glede na visoko stopnjo sodelovanja kitajskih proizvajalcev izvoznikov za večino uvoza iz LRK veljala približno 5-odstotna stopnja dajatve, kot je navedeno v uvodni izjavi 103. Zato se pričakuje, da bi uporabniki lahko na stranke prenesli vsaj del povišanja stroškov, vsekakor pa je ocenjeno, da je tudi brez povišanja cen vpliv na njihovo dobičkonosnost precej omejen.
(119)
Glede trditve, da industrija Unije v primeru uvedbe protidampinških ukrepov ne bo mogla dobaviti zahtevanih izdelkov, je preiskava pokazala, da so se pri preteklih dobavah proizvajalcev Unije nekaterim uporabnikom občasno pojavile nekatere nepravilnosti. Vendar preiskava ni dokazala, da bi se te nepravilnosti ponavljale. Kar zadeva sporočeno težavo glede zamenjave vira dobave, so preveritveni obiski pokazali, da je treba pred obsežno uporabo nove PVT v proizvodnji v zvezi z njo opraviti številne preizkuse, katerih cilj je preveriti skladnost nove surovine s stroji in zahtevanimi standardi kakovosti končnih izdelkov. Trajanje preizkusnega postopka se razlikuje glede na uporabo končnega izdelka. Zato se priznava, da bi zamenjava dobavitelja lahko bila dolgotrajen in drag postopek za nekatere uporabnike, čeprav se to glede na proizvedene izdelke razlikuje. Preveritveni obiski pa so pokazali, da so nekatere družbe poskušale vzpostaviti strategijo razširitve dobaviteljev, da bi se izognile odvisnosti od enega vira.
(120)
Nekatere strani so prav tako opozorile na položaj MSP in trdile, da imajo te težave pri nabavi surovin, ker ne dosegajo najmanjših količin naročil, ki jih zahtevajo proizvajalci. V zvezi s tem se ugotavlja, da je pri težavah v zvezi z najmanjšimi količinami naročil videti, da gre za obstoječ vzorec poslovanja ne glede na uvedbo ukrepov. Zato se šteje, da uvedba dajatev sama po sebi ne bo vplivala na že vzpostavljene vzorce poslovanja med gospodarskimi subjekti. Zato se te trditve niso štele za utemeljene.
(121)
Ne nazadnje so nekatere zainteresirane strani trdile, da industrija Unije ne bi bila zanesljiv vir zaradi nepopolnosti ponudbe izdelkov, nižje kakovosti in višjih cen izdelkov. V zvezi s tem se ugotavlja, da tudi če proizvajalci Unije ne bi mogli dobaviti vseh zahtevanih izdelkov, obstajajo drugi viri dobave, ki bi morali omogočati dopolnitev ponudbe izdelkov. Poleg tega relativno nizka stopnja dajatve uporabnikom ne bi smela preprečiti, da dopolnijo svojo ponudbo izdelkov tako, da še naprej posegajo tudi po uvozu iz LRK. Tudi nedavna ponovna odprtja tovarn, kot je navedeno zgoraj, bi morala prispevati k reševanju te težave, če bi omogočala večjo zmogljivost proizvodnje večje ponudbe izdelkov. Zato je bila ta trditev zavrnjena.
(122)
Kar zadeva trditev o učinku ukrepov na industrijo na koncu proizvodne verige in posledično na zaposlitev v Uniji, se šteje, da bi glede na navedeno vpliv moral biti zanemarljiv.
6.5 Sklep o interesu Unije
(123)
Glede na navedeno je bilo sklenjeno, da ni utemeljenih razlogov, ki bi nasprotovali uvedbi dokončnih protidampinških dajatev na uvoz PVT s poreklom iz LRK.
7. DOKONČNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI
7.1 Stopnja odprave škode
(124)
Ker ni bilo utemeljenih pripomb, ki bi spremenile sklep glede stopnje odprave škode, se uvodne izjave od 179 do 183 začasne uredbe potrdijo.
7.2 Dokončni ukrepi
(125)
Glede na navedeno se šteje, da bi bilo treba v skladu s členom 9(4) osnovne uredbe dokončne protidampinške ukrepe uvesti za uvoz PVT s poreklom iz LRK na ravni nižjih stopenj dampinga in škode v skladu s pravilom nižje dajatve. V skladu s tem bi morale biti vse stopnje dajatev določene na ravni ugotovljenih stopenj dampinga.
(126)
Glede na to, da so bile stopnje dampinga, določene za Korejo in Tajvan, pod mejo de minimis, dokončne protidampinške dajatve ne bodo uvedene na uvoz s poreklom iz Koreje in s Tajvana.
(127)
Predlagane protidampinške dajatve so naslednje:
Družba
Stopnja odprave škode
Stopnja dampinga
Protidampinška stopnja dajatve
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
57,1 %
5,1 %
5,1 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
n. r.
0
0 %
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
57,6 %
5,5 %
5,5 %
Sodelujoče družbe, ki niso vključene v vzorec
57,3 %
5,3 %
5,3 %
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd
n. r.
0
0 %
Oriental Industries (Suzhou) Ltd
53,2 %
9,8 %
9,8 %
Vse druge družbe v LRK
57,6 %
9,8 %
9,8 %
(128)
Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato odražajo stanje teh družb med preiskavo. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki se uporablja za vse „druge družbe“) veljajo torej izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ki jih proizvajajo te družbe, in sicer navedeni specifični pravni subjekti. Za uvožene izdelke, ki jih proizvaja katera koli druga družba, ki ni izrecno navedena z imenom in naslovom v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, teh stopenj ni mogoče uporabiti in zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“.
(129)
Vsak zahtevek za uporabo za navedeno družbo določene stopnje protidampinške dajatve (npr. zaradi spremembe imena družbe ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) bi bilo treba takoj vložiti pri Komisiji (3) skupaj z vsemi potrebnimi podatki, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje ter domače in izvozne prodaje, povezane na primer z navedeno spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Uredba bo po potrebi ustrezno spremenjena s posodobitvijo seznama družb, upravičenih do posameznih stopenj dajatve.
(130)
Vse strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je bilo predvideno, da se priporoči uvedba dokončnih protidampinških dajatev. Določeno je bilo tudi obdobje, v katerem so lahko predložile svoja stališča v zvezi s tem razkritjem. Po ustrezni preučitvi pripomb, ki so jih predložile zainteresirane strani, so bile ugotovitve po potrebi ustrezno spremenjene.
(131)
Za zagotovitev enake obravnave katerih koli novih izvoznikov in sodelujočih družb, ki niso vključeni v vzorec, navedenih v Prilogi k tej uredbi, bi bilo treba sprejeti določbe za tehtano povprečno dajatev, ki se uvede za navedene družbe, ki se morajo uporabiti za katerega koli novega izvoznika, ki bi bil sicer upravičen do pregleda v skladu s členom 11(4) osnovne uredbe, saj člen 11(4) ne velja, kadar se uporabi vzorčenje.
7.3 Dokončno pobiranje začasnih dajatev
(132)
Glede na višino ugotovljenih stopenj dampinga in glede na stopnjo škode, povzročene industriji Unije, se šteje, da se zneski, zavarovani z začasno protidampinško dajatvijo, ki je bila uvedena z začasno uredbo, dokončno poberejo v višini zneska uvedenih dokončnih dajatev. Kadar so dokončne dajatve nižje od začasnih dajatev, se sprostijo začasno zavarovani zneski, ki presegajo dokončno stopnjo protidampinških dajatev. Če so dokončne dajatve višje od začasnih, se dokončno poberejo samo varščine, položene na ravni začasnih dajatev.
8. ZAKLJUČEK POSTOPKA
(133)
Glede na ugotovitve o uvozu s poreklom iz Koreje in s Tajvana se postopek v zvezi s tema državama zaključi -
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz preje visoke trdnosti iz poliestra (razen šivalne preje), ki ni pripravljena za prodajo na drobno, vključno z monofilamenti številke manj kot 67 deciteksov, trenutno uvrščena pod oznako KN 5402 20 00, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.
2. Stopnje dokončne protidampinške dajatve, ki se uporabljajo za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve za izdelek iz odstavka 1, ki ga proizvajajo navedene družbe, so:
Družba
Dajatev (%)
Dodatna oznaka TARIC
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
5,1
A974
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
A976
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
5,5
A975
Družbe s seznama v Prilogi
5,3
A977
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd
0
A989
Oriental Industries (Suzhou) Ltd
9,8
A990
Vse druge družbe
9,8
A999
3. Če ni drugače določeno, se uporabljajo veljavne določbe o carinskih dajatvah.
Člen 2
Protidampinški postopek v zvezi z uvozom preje visoke trdnosti po poreklu iz Republike Koreje in s Tajvana je zaključen.
Člen 3
Zneski, zavarovani z začasno protidampinško dajatvijo v skladu z Uredbo (EU) št. 478/2010 na uvoz preje visoke trdnosti iz poliestra (razen šivalne preje), ki ni pripravljena za prodajo na drobno, vključno z monofilamenti številke manj kot 67 deciteksov, trenutno uvrščena pod oznako KN 5402 20 00, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske se dokončno poberejo po stopnji dokončne dajatve, uvedene v skladu s členom 1. Zavarovani zneski, ki presegajo dokončne stopnje protidampinške dajatve, se sprostijo.
Člen 4
Če novi proizvajalec izvoznik v Ljudski republiki Kitajski Komisiji zagotovi zadostne dokaze, da:
-
izdelka, opisanega v členu 1(1), v obdobju preiskave (od 1. julija 2008 do 30. junija 2009) ni izvažal v Unijo,
-
ni povezan z nobenim izvoznikom ali proizvajalcem v Ljudski republiki Kitajski, za katerega veljajo ukrepi, uvedeni s to uredbo,
-
je zadevni izdelek dejansko izvažal v Unijo po obdobju preiskave, na kateri temeljijo ukrepi, ali da je prevzel nepreklicno pogodbeno obveznost, da izvozi znatno količino v Unijo,
lahko Svet z navadno večino in na predlog Komisije ter po posvetovanju s svetovalnim odborom spremeni člen 1(2) tako, da na seznam sodelujočih družb, ki niso vključene v vzorec in za katere velja tehtana povprečna stopnja dajatve v višini 5,3 %, doda novega proizvajalca izvoznika.
Člen 5
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 29. novembra 2010