РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 585/2012 НА СЪВЕТА
от 26 юни 2012 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана с произход от Русия и Украйна, след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, и за прекратяване на процедурата по преразглеждане с оглед изтичане срока на действие на мерките по отношение на вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана с произход от Хърватия
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 9, параграфи 2 и 4 и член 11, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия („Комисията“), представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Предишни разследвания и съществуващи мерки
(1)
С Регламент (ЕО) № 2320/97 (2) Съветът наложи антидъмпингови мита върху вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или нелегирана стомана, с произход от, inter alia, Русия. С Решение 2000/70/ЕО на Комисията (3) бе приета гаранция от износител в Русия. С Регламент (ЕО) № 348/2000 (4) Съветът наложи антидъмпингови мита върху вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана, с произход от Хърватия и Украйна. С Регламент (ЕО) № 1322/2004 на Съвета (5) бе решено да не се прилагат повече мерките, които са в сила по отношение на вноса с произход от, inter alia, Русия, от съображения за предпазливост във връзка с антиконкурентното поведение на някои от производителите от Съюза в миналото (вж. съображение 9 от посочения регламент).
(2)
На основата на разследването за преразглеждане, проведено съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент, с Регламент (ЕО) № 258/2005 (6) Съветът внесе изменения в окончателните мерки, наложени с Регламент (ЕО) № 348/2000, премахна възможността за освобождаване от мито, предвидена в член 2 на същия регламент, и наложи антидъмпингово мито от 38,8 % върху вноса от Хърватия и антидъмпингово мито от 64,1 % върху вноса от Украйна, с изключение на вноса от Dnepropetrovsk Tube Works („DTW“), който е предмет на антидъмпингово мито в размер на 51,9 %.
(3)
С Решение 2005/133/ЕО (7) Комисията суспендира частично окончателните мерки относно Хърватия и Украйна за период от девет месеца, считано от 18 февруари 2005 г. Частичното суспендиране беше удължено с допълнителен срок от една година, по силата на Регламент (ЕО) № 1866/2005 (8).
(4)
С Регламент (ЕО) № 954/2006 (9) Съветът наложи окончателни антидъмпингови мита върху вноса на някои видове безшевни тръби с произход, inter alia, от Хърватия, Русия и Украйна, отмени Регламент (ЕО) № 2320/97 на Съвета и Регламент (ЕО) № 348/2000 на Съвета, приключи междинното преразглеждане и преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие на прилаганите антидъмпингови мита спрямо вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или нелегирана стомана, с произход, inter alia, от Русия и приключи междинните преразглеждания на прилаганите антидъмпингови мита спрямо вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или нелегирана стомана, с произход, inter alia, от Хърватия, Русия и Украйна („последното разследване“).
(5)
Поради това в сила са мерките, установени с Регламент (ЕО) № 954/2006, т.е. 29,8 % за вноса от Хърватия, 35,8 % за вноса от Русия, с изключение на Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant и Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works (24,1 %), OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant и OAO Seversky Tube Works (27,2 %), и 25,7 % за вноса от Украйна, с изключение на OJSC Dnepropetrovsk Tube Works (12,3 %), CJSJ Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube и OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (25,1 %).
(6)
Припомня се, че през февруари 2007 г. наименованията на дружествата CJSC Nikopolosky Seamless Tubes Plant Niko Tube и OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) са променени съответно на CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube и OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (10). Впоследствие CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube е престанало да съществува като юридическо лице и всички негови имуществени и неимуществени права и задължения са били приети от дружеството LLC Interpipe Niko Tube, учредено през декември 2007 г.
(7)
В съответствие с член 266 от Договора за функционирането на Европейския съюз, антидъмпинговото мито за Interpipe Group бе преизчислено въз основа на решението на Съда на Европейския съюз от 12 февруари 2012 г. (11) Митото, което в момента е в сила за тази група, е 17,7 %, както е установено с Регламент (ЕО) № 540/2012 на Съвета (12), с който се прилага посоченото решение на Съда на Европейския съюз.
1.2. Искане за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките
(8)
На 28 юни 2011 г. Комисията обяви с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз, започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките(„известието за започване“) (13) на антидъмпинговите мерки, приложими за вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана, с произход от Хърватия, Русия и Украйна, съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
(9)
Преразглеждането започна вследствие на обосновано искане, подадено на 29 март 2011 г. от Комитета за защита на производството на безшевни стоманени тръби на Европейския съюз („заявителят“) от името на производители от Съюза, представляващи основен дял, в случая повече от 50 %, от общото производство на някои видове безшевни тръби в Съюза. Искането се основава на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно ще доведе до продължаване или до повторна поява на дъмпинга и на причинената от него вреда на промишлеността на Съюза.
(10)
Освен горепосоченото преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките Комисията започна успоредно две частични преразглеждания съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент по отношение на вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана, с произход от Украйна и Русия (14). Тези частични преразглеждания бяха поискани съответно от група производители износители от Украйна (Interpipe Group) и група производители износители от Русия (TMK Group). По отношения на обхвата двете преразглеждания са ограничени до проучване на дъмпинга само доколкото са засегнати заявителите.
1.3. Разследване
(11)
Комисията официално уведоми производителите износители, вносителите, известните потребители, представителите на страните износители, заявителя и производителите от Съюза, посочени в искането за започване на преразглеждане. На заинтересованите страни беше предоставена възможността да изложат писмено становищата си и да поискат изслушване в рамките на срока, посочен в известието за започване.
(12)
Предвид големия брой производители износители от Русия и Украйна, производители от Съюза и вносители, включени в разследването, в известието за започване първоначално се предвиждаше да се използва извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали действително е необходимо използването на извадка и, ако това е необходимо, да изготви извадката, горепосочените страни бяха приканени да заявят своя интерес в срок от 15 дни от започването на процедурата и да предоставят на Комисията информацията, поискана в известието за започване.
(13)
Като се има предвид, че само един производител износител от Русия и само един производител износител от Украйна предоставиха информацията, поискана в известието за започване, и изразиха желание да продължат да сътрудничат на Комисията, бе решено да не се изготвя извадка по отношение на производителите износители от Русия и Украйна, както и да се изпрати въпросник на гореспоменатите производители. След това производителят износител от Русия, който предостави информацията, изискана в известието за започване, реши да не продължи да сътрудничи, като не изпрати отговори на въпросника, предназначен за производител износител от Русия.
(14)
Деветнадесет производители от Съюза предоставиха исканата информация за подбор на извадка и изразиха желание да сътрудничат на Комисията. Въз основа на информацията, получена от производителите от Съюза, преди да започне преразглеждането Комисията временно бе подбрала извадка от четирима производители, които бяха определени за представителни за промишлеността на Съюза по отношение на обема на производството и продажбите на сходния продукт в Съюза. След получените коментари за уместността на този избор в рамките на срока от 15 дни след започването, Комисията замени един от временно подбраните производители с друг производител.
(15)
Четирима вносители предоставиха поисканата в известието за започване информация и изразиха желание да съдействат на Комисията. Поради това Комисията реши да не изготвя извадка и да изпрати въпросник на гореспоменатите вносители.
(16)
По тази причина бяха изпратени въпросници на четиримата подбрани в извадката производители от Съюза, на четирима вносители и на всички производители износители от трите разглеждани държави, които заявиха интерес.
(17)
Производителите износители от Русия не предоставиха отговори на въпросника. Затова се счита, че нито един производител износител от Русия не е оказал съдействие при разследването.
(18)
Група производители износители от Украйна представиха отговори на въпросника.
(19)
Един производител износител от Хърватия предостави отговори на въпросника.
(20)
Отговори на въпросниците бяха получени и от четиримата включени в извадката производители от Съюза, трима вносители и от един ползвател.
(21)
Комисията изиска и провери цялата информация, която счете за необходима, с цел да определи вероятността от продължаване или повторна поява на дъмпинга и нанесената от него вреда, както и интереса на Съюза. Извършени бяха проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
производители от Съюза:
-
Arcelor Mittal Tubular Products Ostrava, Чешка република,
-
Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamo, Италия, и свързаното с него дружество TGS UK, Aberdeen, Обединеното кралство,
-
Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Испания, и свързаното с него дружество Аlmesa, Barcelona, Испания,
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Германия;
б)
производител износител от Хърватия:
-
CMC Sisak d.o.o.;
в)
производител износител от Украйна
-
Interpipe Group (OJSC Interpipe NTRP, Dnepropetrovsk, Украйна, LLC Interpipe Niko Tube, Nikopol, Украйна) и свързаните с тях търговски дружества LLC Interpipe Ukraine, Dnepropetrovsk, Украйна, и Interpipe Europe SA, Lugano, Швейцария);
г)
вносители/ползватели:
-
Castellan Maria & C s.p.s., San Dona di Piave, Италия,
-
TAL Group, Siderpighi, Pontenure, Piacenza, Италия.
(22)
Разследването относно продължаването или повторната поява на дъмпинга и вредата от него обхвана периода от 1 април 2010 г. до 31 март 2011 г. („разследваният период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Разглеждането на тенденциите, свързани с оценката на вероятността от продължаване или повторна поява на вредата, обхвана периода от 1 януари 2008 г. до края на РПП („разглежданият период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(23)
Разглежданият продукт е същият като продукта от последното разследване, което доведе до налагането на действащите в момента мерки, т.е. някои видове безшевни тръби от желязо или стомана, с кръгло напречно сечение, с максимален външен диаметър 406,4 mm и максимална стойност на въглеродния еквивалент (CEV) 0,86 съгласно приетите от Международния институт по заваряване (IIW) формула и химичен анализ (15), с произход от Хърватия, Русия и Украйна („разглежданият продукт“), понастоящем класифицирани под кодове по КН ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 и ex 7304 59 93.
(24)
Разглежданият продукт намира много разнообразни приложения като тръби за пренос на течности, строителни стълбове, за механична употреба, газопроводи, отоплителни тръби, както и сондажни тръби за петролната индустрия (наричани тръби за нефтопродукти „OCGT“), служещи като сондажни, укрепващи, помпено-компресорни тръби.
(25)
Безшевните тръби могат да бъдат доставяни на ползвателите в много различни форми. Те могат да бъдат например поцинковани, резбовани, полуготови (непреминали топлинна обработка), могат да бъдат със специални краища или различни напречни сечения, нарязани по размер или не. Няма общ стандарт за оразмеряване, което обяснява факта, че по-голяма част от безшевните тръби се произвеждат по поръчка на клиента. Произвежданите безшевни тръби обикновено се свързват чрез заваряване. Въпреки това в някои специални случаи те могат да се свързват чрез резбата си или да се използват самостоятелно, като същевременно остават заваряеми. Разследването показа, че всички безшевни тръби имат еднакви физически, химически и технически характеристики и еднакво основно предназначение.
2.2. Сходен продукт
(26)
Както е установено в предишни разследвания, включително и в рамките на последното, настоящото разследване за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките потвърди, че продуктът, изнасян за Съюза от Хърватия, Русия и Украйна, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Хърватия, Русия и Украйна, и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от производителите в Съюза, имат едни и същи основни физически и технически характеристики и крайна употреба, и поради тази причина се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ДЪМПИНГ
(27)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше разгледано дали има вероятност дъмпингът да продължи или да се повтори при евентуално изтичане на срока на действащите мерки.
3.1. Предварителни бележки
(28)
По време на РПП общият обем на вноса на безшевни тръби с произход от Хърватия, Русия и Украйна, регистриран в Евростат, възлиза на 42 723 тона, което представлява 2,5 % пазарен дял в Съюза.
(29)
В съответствие с член 11, параграф 9 от основния регламент в случаите, когато обстоятелствата са същите, или в случаите, когато информацията е налична, се използва същата методология както при последното разследване. В случай на неоказване на съдействие, какъвто бе случаят с Русия, се наложи да се използват наличните факти съгласно член 18 от основния регламент. Що се отнася до Хърватия и Украйна, бе използвана информацията, предоставена от оказалите съдействие дружества, както и обществено достъпна информация.
3.2. Дъмпинг на вноса през РПП
3.2.1. Обща методология
(30)
Общата методология, изложена по-долу, е прилагана за всички оказали съдействие производители от Хърватия и Украйна. Констатациите относно дъмпинга на всяка от заинтересованите страни износителки следователно отразяват само конкретното положение на всяка от тях. По отношение на Русия, при липса на съдействие от страна на някой от съществуващите руски производители износители, общият анализ, включително изчисляването на дъмпинга, се основава на най-добрите налични факти, съгласно член 18 от основния регламент.
3.2.2. Нормална стойност
(31)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент, най-напред беше проверено за всеки оказал съдействие производител дали общият обем на неговите продажби на сходния продукт на вътрешния пазар на независими клиенти е бил представителен в сравнение с общия обем на неговите продажби за износ за Съюза, т.е. дали общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите за износ на разглеждания продукт за Съюза.
(32)
За всеки вид на продукта, продаван от даден производител износител на неговия вътрешен пазар и счетен за пряко сравним с вида на продукта, продаван за износ в Съюза, беше преценено дали вътрешните продажби са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на определен вид на продукта бяха счетени за достатъчно представителни, когато общият обем на реализираните от производителя износител продажби на този вид на продукта на независими клиенти на вътрешния пазар по време на РПП е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите на дружеството на сравнимия вид на продукта, изнасян за Съюза.
(33)
Беше проучено също така дали продажбите на вътрешния пазар на всеки вид на продукта могат да се разглеждат като извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено, като беше определен делът на рентабилните продажби на независими клиенти, реализирани на вътрешния пазар, за всеки изнасян вид на разглеждания продукт през РПП.
(34)
За онези видове на продукта, при които повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар са били на стойност, по-висока от тяхната себестойност, а среднопретеглената продажна цена на съответния вид е била равна или по-висока от разходите за производство на единица продукция, нормалната стойност за всеки вид на продукта бе изчислена като среднопретеглената стойност на действителните цени на вътрешния пазар при всички продажби от въпросния вид, независимо дали тези продажби са били рентабилни.
(35)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид от продукта е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид или когато среднопретеглената цена на този вид е била по-ниска от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност бе основана на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност само на рентабилните продажби на този вид на вътрешния пазар през РПП.
(36)
Когато не е имало продажби на вътрешния пазар на конкретен вид на продукта и за видове на продукта, чиито продажби на вътрешния пазар са били недостатъчни, нормалната стойност бе конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(37)
При конструирането на нормална стойност в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент, размерът на разходите за реализация, общите и административните разходи и размерът на печалбата, съгласно член 2, параграф 6, уводното изречение от основния регламент, беше определен въз основа на действителните данни за производството и продажбите на сходния продукт, реализирани при обичайни търговски условия от производителя износител, или въз основа на наличните факти.
3.2.3. Експортна цена
(38)
Във всички случаи, при които разглежданият продукт е бил изнасян за независими клиенти в Съюза, експортната цена е определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно въз основа на реално платените или подлежащи на плащане експортни цени.
3.2.4. Сравнение
(39)
Нормалната стойност и експортната цена на производителите износители от групата, оказала съдействие, бяха сравнени на база франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, отразяващи се върху цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
3.2.5. Дъмпингов марж за оказалите съдействие производители износители
(40)
В съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент, среднопретеглената нормална стойност беше сравнена със среднопретеглената експортна цена за отделните видове на продукта на база цената франко завод за всяко от оказалите съдействие дружества.
3.3. Хърватия
(41)
По време на РПП, общият обем на вноса на безшевни тръби с произход от СМС Sisak, който е единственият производител износител на безшевни тръби в Хърватия, е представлявал по-малко от 1 % от общото потребление в Съюза.
3.3.1. Нормална стойност
(42)
Разследването установи, че макар продажбите на вътрешния пазар на разглеждания продукт да са представителни в съответствие със съображения 30 и 31 по-горе, не е имало продажби при обичайни търговски условия. Съответно, нормалната стойност за оказалия съдействие производител износител беше конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(43)
Вследствие на това нормалната стойност беше конструирана на основата на разходите за производство, към които бяха прибавени разумна сума за печалба и разходи за реализация, общи и административни разходи въз основа на наличните факти.
3.3.2. Експортна цена
(44)
Оказалият съдействие производител е изнасял разглеждания продукт пряко или чрез свързано с него търговско дружество в Швейцария за независими клиенти в Съюза. Следователно експортните цени, в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, бяха установени въз основа на реално платените или подлежащи на плащане цени от първия независим клиент в Съюза.
3.3.3. Сравнение
(45)
Сравнението между конструираната нормална стойност и износната цена беше направено на база цената франко завод.
(46)
С цел да се гарантира справедливо сравнение на едно и също ниво на търговия, надлежно бяха взети предвид различията, за които беше установено, че се отразяват върху сравнимостта на цените. Поради тази причина корекции в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент бяха направени по отношение на разходи за транспорт, отстъпки и рабати, комисиони и разходи за кредити.
3.3.4. Дъмпингов марж
(47)
В съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент дъмпинговият марж беше установен на основата на сравнение между среднопретеглената конструирана нормална стойност и среднопретеглената експортна цена за Съюза. Това сравнение показа наличието на значителен дъмпинг в размер на над 60 % през РПП.
3.4. Русия
(48)
През РПП, както е регистрирано в Евростат, общият обем на вноса на безшевни тръби от Русия възлиза на 10 785 милиона тона, което представлява около 1 % пазарен дял в Съюза.
3.4.1. Нормална стойност
(49)
Както беше посочено по-горе, предвид липсата на съдействие от производителите износители от Русия, наложи се да се разчита на наличните факти, за да определи дали е налице дъмпинг през РПП. В съответствие с член 18 от основния регламент и при липсата на данни от въпросника, нормалната стойност беше изчислена въз основа на данните от искането за преразглеждане и публикации в периодичното издание Metal Expert за завършени чрез гореща обработка безшевни тръби, отговарящи на най-ниските изисквания за качество.
(50)
По отношение на цените на газта в Русия беше отбелязано, че следва да се извърши корекция съгласно член 2, параграф 5 от основния регламент при налагането на мерки в рамките на последното разследване (16). В рамките на настоящото разследване обаче нормалната стойност беше определена без да се вземе предвид дали е необходима корекция за разноските за газ, направени от руските производители износители в съответствие с член 2, параграф 5 от основния регламент. Това се дължи на факта, че, както е посочено в съображение 53 по-долу, използването на некоригирани разходи за производство само по себе си ясно показва, че е осъществен дъмпинг през РПП. В резултат на това и предвид факта, че целта на преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие на мерките е да се определи дали е вероятно дъмпингът да продължи или да се повтори, ако мерките бъдат отменени, за да се реши дали понастоящем прилаганите мерки следва да бъдат запазени или отменени, бе счетено, че не е необходимо да се проверява дали в този случай е основателно да се направи корекция по силата на член 2, параграф 5 от основния регламент.
3.4.2. Експортна цена
(51)
Средната експортна цена беше изчислена въз основа на стойността CIF от Евростат за съответните видове безшевни тръби, завършени чрез гореща обработка.
3.4.3. Сравнение
(52)
При липса на проверени данни от въпросника, сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено въз снова на данните в искането в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
3.4.4. Дъмпингов марж
(53)
В съответствие с член18, параграф 5 от основния регламент дъмпинговият марж беше определен на основата на сравнение между изчислената средна нормална стойност и среднопретеглената експортна цена за Съюза по вид от продукта. Сравнението показа наличието на дъмпинг, възлизащ на 38,4 %, който е по-висок от дъмпинговия марж от 35,8 %, констатиран при последното разследване.
3.5. Украйна
(54)
От тримата известни производители износители в Украйна само една група производители износители (Interpipe Group) оказа съдействие на Комисията при настоящото разследване за преразглеждане. Този производител износител представлява около 70 % от общото производство на безшевни тръби в Украйна и над 80 % от общия износ на Украйна за Европейския съюз. По време на РПП делът на износа на Украйна за Съюза по отношение на потреблението на Съюза е възлизал на по-малко от 2 %.
3.5.1. Нормална стойност
(55)
Разследването установи, че продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт са били представителни в съответствие със съображения 31-33 по-горе. Следователно нормалната стойност беше установена в съответствие със съображения 34-37 по-горе.
(56)
По отношение на цените на енергията в Украйна беше отбелязано, че следва да се извърши корекция съгласно член 2, параграф 5 от основния регламент при налагането на мерки в рамките на последното разследване (17). В рамките на настоящото разследване обаче нормалната стойност беше определена без да се вземе предвид дали е необходима корекция за разходите за енергия, направени от украинските производители износители в съответствие с член 2, параграф 5 от основния регламент. Това се дължи на факта, че, както е посочен в съображение 61 по-долу, използването на некоригирани разходи за производство само по себе си ясно показва, че е осъществен дъмпинг през РПП. В резултат на това и предвид факта, че целта на преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие на мерките е да се определи дали е вероятно дъмпингът да продължи или да се повтори, ако мерките бъдат отменени, за да се реши дали понастоящем прилаганите мерки следва да бъдат запазени или отменени, бе счетено, че не е необходимо да се проверява дали в този случай е основателно да се направи корекция по силата на член 2, параграф 5 от основния регламент.
3.5.2. Експортна цена
(57)
Групата Interpipe group е изнасяла разглеждания продукт чрез свързаното с нея търговско дружество в Швейцария непосредствено за независими клиенти в Съюза. Поради това експортните цени бяха определени в съответствие със съображение 38.
3.5.3. Сравнение
(58)
Нормалната стойност и експортната цена на Interpipe group бяха сравнени в съответствие със съображение 39. Въз основа на това, когато това беше приложимо и оправдано, бяха направени корекции за разходите за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителни разходи, разходите за кредити и за комисиони.
3.5.4. Дъмпингов марж
(59)
Дъмпинговият марж бе изчислен в съответствие със съображение 40.
(60)
Както при последното разследване и в съответствие със стандартната практика на институциите, беше изчислен един-единствен дъмпингов марж за цялата група. При метода, използван за тази цел, размерът на дъмпинга беше изчислен за всеки отделен производител износител, преди да се определи среднопретегленият дъмпингов марж за групата като цяло. Следва да се отбележи, че тази методология е различна от методологията, приложена в последното разследване, когато изчисляването на дъмпинга бе направено, като бе взето предвид цялото производство, рентабилност и продажби в Съюза на производствените единици. Промяната в обстоятелствата, която налага промяната в методологията, се дължи на промяната в корпоративната структура на групата, която позволява да се идентифицира производителят в рамките на групата по отношение на продажбите и производството.
(61)
Сравнението показа наличието на дъмпинг с повече от 10 % за групата от производители износители, оказали съдействие, които са осъществявали износ за Съюза през РПП.
4. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ДЪМПИНГА
4.1. Предварителни бележки
(62)
От горепосочените съображения следва, че дъмпингът е продължил да присъства през разследвания период в рамките на преразглеждането. Следователно вероятността от продължаване на дъмпинга, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече, се разглежда по-нататък.
4.1.1. Хърватия
(63)
Както беше отбелязано по-горе в съображение 46, през разследвания периода в рамките на преразглеждането бе установен значителен дъмпингов марж. Собственикът на производителя износител впоследствие обаче реши да се оттегли от дружеството и като следствие от това производителят износител спря да приема нови поръчки през есента на 2011 г. и преустанови цялото производство на безшевни тръби до края на 2011 г. Съответно от 2012 г. нататък в Хърватия няма производство на безшевни тръби и износът в периода след РПП е в силно ограничени количества.
(64)
Разследването показа, че дружеството, което е произвеждало по поръчка, не разполага със съществени складови наличности. В действителност, поради голямото разнообразие на тръби и високите разходи, не могат да се постигнат икономически ползи, като се държат големи складови наличности.
(65)
С оглед на горните съображения и като се има предвид, че процесът на продажбата на дружеството все още не е приключил, продължаването на дъмпинга на безшевни тръби с произход от Хърватия е много малко вероятно в краткосрочен до средносрочен план.
4.1.2. Русия
4.1.2.1. Предварителни бележки
(66)
След като беше анализирано наличието на дъмпинг по време на РПП, беше проучена също така вероятността от продължаване на дъмпинга.
(67)
Във връзка с това бяха анализирани следните елементи: обемът и цените на дъмпинговия внос от Русия, производственият капацитет и свободният капацитет в Русия, привлекателността на пазара на Съюза и на други трети пазари.
4.1.2.2. Обем и цени на дъмпинговия внос от Русия
(68)
След налагането на окончателните мерки през юни 2006 г. и тяхното преразглеждане през август 2008 г. с Регламент (ЕО) № 812/2008 (18) вносът, деклариран като внос с произход от Русия, постоянно е намалявал и е останал на ниско равнище до края на РПП.
(69)
За същия период цените на дъмпинговия внос от Русия са останали относително ниски.
4.1.2.3. Производствен капацитет и свободен капацитет в Русия
(70)
По отношение на общия капацитет на производство на безшевни тръби в Русия, и при липсата на проверени данни, различните източници на публично достъпна информация показват производствен капацитет, който значително надвишава търсенето на вътрешния пазар.
(71)
Въпреки че пазарният дял на Русия в ЕС не надвишава значително 1 %, приблизителният инсталиран капацитет в Русия е близо 4 милиона тона годишно. Руската промишленост работи само с около 70 % от производствения си капацитет. Като се приспаднат известното вътрешно потребление и обемът на износа за други пазари съгласно руските статистически данни за износа, в момента има свободен капацитет за над 1 милион тона годишно, което представлява почти 65 % от потреблението на ЕС. Въпреки настоящия свръхкапацитет и въз основа на информацията, предоставена от жалбоподателя, която не бе оспорена от заинтересованите страни, става видно, че капацитетът на Русия може да се повиши допълнително през следващите години. Един производител износител в Русия заяви, че използва по-голям процент от капацитета си и няма намерение да разширява своя производствен капацитет в близко бъдеще. Този производител износител посочи, че според публикация относно пазара в реномирано издание равнището на използване на капацитета на руската промишленост за безшевни тръби е „високо“, както и че размерът на производството на разглеждания продукт в Русия е в съответствие с вътрешното потребление. Тази предоставена от дружеството информация не присъстваше обаче в досието, тъй като дружеството реши да не оказва съдействие и не бе възможно информацията да бъде потвърдена. Освен това определението „високо“ не беше свързано с конкретна стойност във въпросната публикация и не даде възможност да се стигне до заключение по този въпрос. Поради това коментарите относно равнищата на производство и потребление в Русия на разглеждания продукт не променят факта, че в Русия съществува значителен свободен капацитет. Следва да се отбележи, че прогнозният инсталиран капацитет от близо 4 милиона тона годишно не беше оспорен след разгласяването на резултатите от разследването на всички заинтересовани страни.
4.1.2.4. Привлекателност на пазара на Съюза и на пазарите на други трети държави
(72)
Както бе посочено по-горе, на руския вътрешен пазар е налице значителен производствен свръхкапацитет, което предполага силна логична необходимост от намиране на алтернативни пазари, които да абсорбират този излишък от производствен капацитет.
(73)
Пазарът на Съюза е един от най-големите пазари в света и продължава да нараства. Също така е ясно, на базата на информацията, събрана по време на разследването, че руските дружества са показали голям интерес към увеличаване на присъствието си на един от най-големите пазари на света и към запазване на значителен пазарен дял в Съюза. Един производител износител в Русия твърдеше, че информацията, предоставена съгласно известието за започване, е трябвало да бъде използвана за основа на констатациите относно наличието на дъмпинг и вероятността от повторна поява на дъмпинга и на вреда, вместо определянето да става въз основа на най-добрите налични факти. Когато този производител износител от Русия обаче реши да не оказва съдействие, той заяви, че поради вътрешни процеси на преструктуриране, попълването на въпросника, което ще включва информацията, предоставена след започването на процедурата, в неговия случай не може да се използват, за да се определи дали е налице вероятност от продължаване или повторна поява на дъмпинга или дали обстоятелствата са се променили до степен, която оправдава преразглеждане на равнището на мерките. Поради това беше счетено, че тази информация не може да бъде използвана.
4.1.2.5. Заключение относно вероятността за продължаване на дъмпинга
(74)
С оглед на констатациите, описани по-горе, може да се заключи, че вносът от Русия все още е на дъмпингови цени и има голяма вероятност от продължаване на дъмпинга. Предвид настоящия и потенциалния бъдещ свободен капацитет в Русия и факта, че пазарът на Съюза е един от най-големите пазари в света с атрактивно ниво на цените, може да се заключи, че руските износители е вероятно да продължат да увеличават своя износ за Съюза на дъмпингови цени, ако се допусне срокът на действие на антидъмпинговите мерки да изтече.
4.1.3. Украйна
4.1.3.1. Предварителни бележки
(75)
След като беше анализирано наличието на дъмпинг по време на РПП (съображения 54-61 по-горе), беше анализирана също така вероятността от продължаване на дъмпинга.
(76)
В това отношение са анализирани следните елементи: обемът и цените на дъмпинговия внос от Украйна, производственият капацитет и свободният капацитет в Украйна, привлекателността на пазара на Съюза и на други трети пазари.
4.1.3.2. Обем и цени на дъмпинговия внос от Украйна
(77)
След налагането на окончателни мерки през юни 2006 г., вносът от Украйна намаля значително и остана на сравнително ниско равнище, като пазарният дял в Съюза бе под 2 %. За същия период цените на дъмпинговия внос от Украйна останаха относително ниски. Освен това за средните продажни цени за други експортни пазари, различни от този на Съюза, където не се прилагат антидъмпингови мита, беше установено, че са били на подобни или дори по-ниски равнища от продажните цени за Съюза.
4.1.3.3. Производствен капацитет и свободен капацитет в Украйна
(78)
Въз основа на наличната в публичната сфера информация съществуват три основни украински производители на безшевни тръби с общи производствен капацитет около 1,5 милиона тона годишно, или почти колкото е общото потребление в ЕС.
(79)
Макар че пазарният дял на Украйна в ЕС е малко под 2 %, приблизителният свободен капацитет в Украйна е 50 % или 750 000 тона годишно, което представлява почти половината от потреблението в Съюза.
4.1.3.4. Привлекателност на пазара на Съюза и на други трети пазари
(80)
Разследването потвърди, че и тримата основни украински производители на безшевни тръби осъществяват износ на разглеждания продукт за Съюза. Разследването показа също така, че оказалата съдействие страна осъществява износ за Съюза на дъмпингови цени. Наличната в публичната сфера информация показва още, че другите основни украински производители на безшевни тръби осъществяват износ за Съюза на цени, по-ниски от тези на оказалото съдействие дружество.
4.1.3.5. Заключение относно вероятността за продължаване на дъмпинга
(81)
Предвид факта, че вносът от Украйна все още е на дъмпингови цени и че експортните продажби на пазари извън Европейския съюз се извършват на цени, подобни или дори по-ниски, отколкото цените в Съюза, и предвид значителния свободен капацитет в Украйна и факта, че пазарът на Съюза е един от най-големите пазари в света, може да се заключи, че украинските производители вероятно ще продължат да увеличават своя износ за Съюза на дъмпингови цени, ако се допусне срокът на действие на антидъмпинговите мерки да изтече.
4.2. Заключение
(82)
С оглед на горепосочените съображения се стигна до заключението, че съществува значителен и реален риск от продължаване на дъмпинга по отношение на безшевните тръби с произход от Украйна и Русия, ако срокът на действие на съществуващите мерки изтече. От друга страна, специфичните обстоятелства, установени по отношение на Хърватия, водят до заключението, че няма риск от продължаване на дъмпинга, ако изтече срокът на действие на съществуващите антидъмпингови мерки по отношение на вноса на безшевни тръби с произход от Хърватия.
5. ПРОИЗВОДСТВО И ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
(83)
В рамките на Съюза безшевни тръби се произвеждат от 19 производители/групи производители, които представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент.
(84)
Както е посочено в съображение 14, от следните 19 производители от Съюза, представили исканата информация, бе изготвена извадка от четирима производители/групи производители:
-
Arcelor Mittal Tubular Products Ostrava, Чешка република,
-
Arcelor Mittal Tubular Products Roman S.A., Румъния,
-
Benteler Stahl/Rohr GmbH, Германия,
-
Huta Batory, Полша,
-
Ovako Steel AB, Швеция,
-
Productos Tubulares S.A., Испания,
-
Rohrwerk Мax Hütte GmbH, Германия,
-
Rurexpol Ѕр.z.о.о., Полша,
-
Silcotub, Румъния,
-
Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamo, Италия,
-
Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Испания,
-
TMK Artrom, Румъния,
-
Valcovny trub Chomutov, Чешка република,
-
Vallourec Mannesmann Oil and Gas, Франция,
-
Vitkovice Valcovnatrub AS, Чешка република,
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Германия
-
V & M, Франция,
-
Voest Alpine Tubulars, Австрия,
-
Železiarne Podbrezová, Словашка република.
(85)
Следва да се отбележи, че четиримата производители от Съюза, включени в извадката, представляват 30 % от общото производство на Съюза през РПП и 35 % от общите продажби на пазара на Съюза, а горепосочените 19 производители от Съюза представляват 100 % от общото производство на Съюза през РПП, което се счита за представително за цялото производство на Съюза.
6. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
6.1. Потребление на пазара на Съюза
(86)
Потреблението в Съюза е изчислено въз основа на обема на продажбите, реализирани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, и на данните на Евростат за целия внос в ЕС.
(87)
Въз основа на тези данни бе установено, че потреблението в Съюза е намаляло с 34 % от 2 597 110 тона на 1 724 743 тона между 2008 г. и РПП. Потреблението през 2008 г. бе много високо, което може да се обясни с факта, че високите цени на нефта и газа през 2008 г. са дали тласък на инвестициите в тези сектори и следователно са увеличили търсенето. Спадът е настъпил изцяло през 2009 г., когато потреблението е намаляло почти с 50 %. След 2009 г. потреблението отново е започнало да се увеличава, тенденция, която продължава до РПП.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Потребление в Съюза (в тонове)
2 597 110
1 345 551
1 609 118
1 724 743
Индекс
100
52
62
66
6.2. Внос от разглежданите държави
6.2.1. Натрупване
(88)
При първоначалното разследване вносът на безшевни тръби с произход от Хърватия, Русия и Украйна бе оценен кумулативно в съответствие с член 3, параграф 4 от основния регламент. Беше проучено дали кумулативната оценка е подходяща и за настоящото разследване.
(89)
В това отношение беше установено, че дъмпинговият марж, установен във връзка с вноса от всяка държава, е над минималното ниво. По отношение на количествата бе извършен анализ на очакванията относно вероятния обем на износа по страни, в случай че мерките бъдат отменени. Този анализ показа, че вносът от Русия и Украйна, за разлика от този от Хърватия, най-вероятно ще нарасне до равнища, значително над достигнатите през РПП, и със сигурност ще надхвърли прага на пренебрежимост, ако мерките бъдат отменени. За Хърватия беше констатирано, че вносът в Съюза е незначителен през разглеждания период и производството дори е прекратено напълно след РПП. Поради това не е много вероятно в краткосрочен план ситуацията да се промени.
(90)
Като се има предвид фактът, че обемът на дъмпинговия внос от Хърватия през РПП е бил незначителен и е малко вероятно той да се увеличи поради причините, обяснени в съображение 88 по-горе, беше счетено, че критериите, изложени в член 3, параграф 4 от основния регламент, не са изпълнени по отношение на вноса от Хърватия.
(91)
По отношение на вноса от трите засегнати държави разследването установи, че безшевните тръби, внесени от тези държави, са сходни по своите основни физически и технически характеристики. Освен това различните видове внесени безшевни тръби са взаимозаменяеми с видовете, произвеждани в Съюза, и са се предлагали на пазара на Съюза през един и същ период. В светлината на гореизложеното се счита, че внесените безшевни тръби с произход от засегнатите държави се конкурират с безшевните тръби, произведени в Съюза.
(92)
Въз основа на гореизложеното се счита, че определените в член 3, параграф 4 от основния регламент критерии са изпълнени по отношение на Русия и Украйна. Поради това вносът от тези две държави бе разглеждан кумулативно. Тъй като критериите, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент, и по-специално условията за конкуренция между внасяните продукти, не са изпълнени по отношение на Хърватия, вносът с произход от тази държава се разглежда отделно.
6.3. Внос от Русия и Украйна
6.3.1. Обем, пазарен дял и цени на вноса
(93)
По данни на Евростат обемът на вноса на разглеждания продукт с произход от Русия и Украйна е намалял с 47 % през разглеждания период. По-точно, през 2009 г. е бил отбелязан значителен спад с 44 %, след което вносът се е понижил леко от 40 611 на 38 108 тона. Това трябва да се разглежда на фона на намаляващото потребление.
(94)
Пазарният дял на вноса от Русия и Украйна е спаднал от 2,7 % на 2,2 % през разглеждания период.
(95)
Що се отнася до среднопретеглените цени на вноса на безшевни тръби, през 2009 г. те са намалели с 15 процентни пункта, след което са се увеличили отново, като през РПП са достигнали същите равнища като през 2008 г. Това намаление и последващо увеличение в общи линии следват тенденцията при разходите за суровини.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Внос (в тонове)
72 328
40 611
39 505
38 108
Индекс
100
56
55
53
Пазарен дял %
2,8 %
3,0 %
2,5 %
2,2 %
Индекс
100
111
93
88
Цена на вноса
741,03
627,66
649,96
734,22
Индекс
100
85
88
99
6.3.2. Подбиване на цените
(96)
Поради неоказването на съдействие от страна на руските производители износители подбиването на цени по отношение на вноса от Русия трябваше да бъде установено на базата на статистическите данни за вноса по кодове на КН, като се използва информация, събрана съгласно член 14, параграф 6 от основния регламент. Подбиването на цените по отношение на вноса от Украйна бе установено въз основа на експортните цени на оказалия съдействие украински производител износител, без да се включва антидъмпинговото мито. Релевантните продажни цени на промишлеността на Съюза са били цените за независимите клиенти, коригирани при необходимост до ниво франко завод. По време на РПП маржът на подбиване при вноса на безшевни тръби с произход от Русия и Украйна се е движел между 20,4 % и 55,4 %, без да се включва антидъмпинговото мито.
6.4. Внос от Хърватия
6.4.1. Обем, пазарен дял и цени на вноса от Хърватия
(97)
По данни на Евростат обемът на вноса на разглеждания продукт с произход от Хърватия се е увеличил със 133 % през разглеждания период. През 2008 г. е осъществен много малък обем на вноса, след което вносът се е увеличил до 2010 г., а през РПП отново леко е намалял. Като цяло равнището на вноса от Хърватия е останало много ниско по време на целия разглеждан период.
(98)
Пазарният дял на вноса от Хърватия е нараснал от 0,1 % на 0,3 % по време на разглеждания период.
(99)
Що се отнася до цените на вноса, те са отбелязали постоянен спад (23 %) през разглеждания период.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Внос
Индекс
100
153
251
233
Пазарен дял %
0,1 %
0,2 %
0,3 %
0,3 %
Цена на вноса
Индекс
100
89
74
77
6.4.2. Подбиване на цените
(100)
Подбиването на цените бе установено, като се използваха експортните цени на оказалия съдействие производител от Хърватия, без да се включва антидъмпинговото мито, и се констатира, че възлиза на 29,3 %. Поради липсата на други производители износители в Хърватия това заключение е валидно и за държавата като цяло.
6.5. Други държави, засегнати от антидъмпинговите мерки
(101)
По данни на Евростат обемът на вноса на безшевни тръби с произход от Китайската народна република, съгласно определението в член 1, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 926/2009 г. (19), е намалял с 80 % през разглеждания период.
(102)
Пазарният дял на вноса от Китай е намалял от 20,5 % през 2008 г. на 3,1 % през РПП.
7. ИКОНОМИЧЕСКО СЪСТОЯНИЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(103)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията разгледа всички съответни икономически фактори и показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза.
7.1. Предварителни бележки
(104)
С оглед на факта, че по отношение на промишлеността на Съюза е използвана извадка, вредата е оценена както на базата на информацията, получена на равнището на цялата промишленост на Съюза, както е посочено в съображение 57, така и въз основа на информацията, събрана на равнището на производителите от Съюза, включени в извадката.
(105)
Когато се използва извадка, в съответствие с установената практика, някои показатели за вреда (производство, капацитет, производителност, продажби, пазарен дял, растеж и заетост) се анализират за промишлеността на Съюза като цяло, докато показателите за вреда, свързани с резултатите на отделните дружества, т.е. цени, производствени разходи, рентабилност, заплати, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток, способност за набиране на капитал, се разглеждат на базата на информацията, събрана на равнището на производителите от Съюза, включени в извадката.
7.2. Данни, отнасящи се до промишлеността на Съюза
а) Производство
(106)
Производството на промишлеността на Съюза е намаляло с 16 % между 2008 г. и РПП, т.е. от 3 479 266 тона на 2 917 325 тона. Производственият обем е спаднал значително с 43 % през 2009 г. в резултат на глобалната икономическа криза. В съответствие с повишеното търсене, той е възстановил позициите си през 2010 г. и РПП и се е увеличил с 27 % между 2009 г. и РПП, но повече не е достигнал нивото от 2008 г. Производственият обем е следвал тенденция, сходна на тази на потреблението, но е намалял по-малко от потреблението на пазара на Съюза в резултат на търсенето на пазари извън ЕС.
Промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Производствен обем (в тонове)
3 479 266
1 979 967
2 675 053
2 917 325
Индекс
100
57
77
84
б) Капацитет и степен на използване на капацитета
(107)
Производственият капацитет е останал стабилен през целия разглеждан период. Тъй като производството е намаляло с 16 %, се е стигнало до спад в свързаното с него използване на капацитета - от 80 % през 2008 г. на 67 % през РПП. Основният спад от 80 % на 45 % обаче е настъпил през 2009 г. в резултат на намаляването на производствения обем. През 2010 г. и РПП използването на капацитета е отбелязало постоянен ръст.
Промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Капацитет
4 334 520
4 378 520
4 332 520
4 357 520
Индекс
100
101
100
101
Използване на капацитета
80 %
45 %
62 %
67 %
Индекс
100
56
77
83
в) Складови наличности
(108)
Що се отнася до складовите наличности, по-голяма част от продукцията се реализира за задоволяване на поръчки. Поради това, макар нивото на складовите наличности на включените в извадката производители да е намаляло значително през 2009 г., през 2010 г. до РПП е нараснало с леки колебания почти до нивото от 2008 г., се счита, че в този случай складовите наличности не са релевантен показател за вреда.
Включени в извадката производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Складови наличности в края на периода (в тонове)
106 078
82 788
107 490
104 184
Индекс
100
78
101
98
г) Обем на продажбите
(109)
Продажбите от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза са намалели с 21 % между 2008 г. и РПП. След отбелязания спад с 42 % през 2009 г., обемът на продажбите е нараснал отново с 21 процентни пункта до РПП. Това развитие е в съответствие с развитието на потреблението на пазара на Съюза, което се е свило с 48 % през 2009 г. в резултат на икономическия спад, и е започнало да се възстановява след това.
Промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Продажби на несвързани страни в Съюза (в тонове)
1 445 070
841 514
1 060 349
1 135 572
Индекс
100
58
73
79
д) Пазарен дял
(110)
Промишлеността на Съюза е успяла да увеличи пазарния си дял постепенно от 2008 г. до РПП. Това увеличение се дължи главно на антидъмпинговите мерки, които са в сила по отношение на вноса от Китайската народна република от 2009 г. насам. Пазарният дял по-долу е делът на общите продажби на промишлеността на Съюза както за несвързани, така и за свързани клиенти в Съюза, като процент от потреблението на ЕС.
Промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Пазарен дял
70,2 %
78,7 %
84,5 %
85,2 %
Индекс
100
112
120
121
е) Растеж
(111)
Между 2008 г. и РПП, когато потреблението в Съюза е намаляло с 34 %, обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е намалял само с 21 %. Промишлеността на Съюза е увеличила пазарния си дял, докато вносът от Русия и от Украйна е губил 0,6 % през същия период.
ж) Заетост
(112)
Равнището на заетостта в промишлеността на Съюза е намаляло с 8 % в периода между 2008 г. и РПП. Спадът е започнал през 2009 г., продължил е и през 2010 г., но през РПП се е отбелязало ново нарастване с 11 % спрямо 2010 г. Това показва, че промишлеността на Съюза е била в състояние да се приспособи към новата пазарна ситуация.
Промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Заетост
14 456
13 131
12 073
13 368
Индекс
100
91
84
92
з) Производителност
(113)
Производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, измерена в продукция на служител на пълно работно време на година, е била променлива през разглеждания период.
Промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Производителност (в тонове на заето лице)
240,7
150,8
221,6
218,2
Индекс
100
63
92
91
и) Размер на дъмпинговия марж
(114)
Що се отнася до въздействието върху промишлеността на Съюза на размера на действителния дъмпингов марж, това влияние не може да се счита незначително, предвид общия обем на вноса от разглежданите държави.
7.3. Данни, свързани с включените в извадката производители от Съюза
а) Продажни цени и фактори, които засягат цените на вътрешния пазар
(115)
Единичните продажни цени на промишлеността на Съюза са намалели с 13 % между 2008 г. и РПП. През 2009 г. цените леко са се повишили, преди да отбележат спад от 17 % през 2010 г. През РПП цените леко са се повишили в сравнение с 2010 г. Развитието на цените е свързано с факта, че 2008 г. е била година на много високо търсене и високи цени на суровините, което е довело до по-високи продажни цени. Последиците от това все още са се усещали през първата половина на 2009 г. От втората половина на 2009 г. търсенето е намаляло значително и цените са спаднали, като са последвали тенденцията на понижаване на цените на суровините. През РПП понижаването на цените изглежда спира.
Включени в извадката производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Средна единична продажна цена в ЕС (EUR/тон)
1 286
1 300
1 086
1 115
Индекс
100
101
84
87
б) Заплати
(116)
Между 2008 г. и РПП средната заплата на едно заето на пълно работно време лице е спаднала с 12 % през разглеждания период. От това обаче не следва да се прави сериозно заключение.
в) Инвестиции и способност за привличане на капитал
(117)
Инвестициите в производството на безшевни тръби са се увеличили с 24 % през разглеждания период. Инвестициите са били значителни и са възлизали на над 100 милиона евро през РПП. Производството на безшевни тръби е промишленост, която изисква големи капиталовложения и значителни инвестиции в производствени линии, за да остане конкурентоспособна. При разследването беше установено, че инвестициите са били направени, за да се поддържа производственият капацитет на моментното му равнище, а не с цел увеличаване производствения обем. Констатирано бе също така, че включените в извадката производители не са срещнали трудности при привличането на капитал през разглеждания период.
Включени в извадката производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Инвестиции (в хил. EUR)
83 334
91 330
101 775
103 635
Индекс
100
110
122
124
г) Рентабилност на пазара на Съюза
(118)
Въпреки че през разглеждания период рентабилността е спаднала с 66 %, включените в извадката производители успяват да постигнат печалби през целия разглеждан период. Печалбите между 2008 г. и РПП са били над планираната печалба от 3 %, посочена в първоначалното разследване. 2008 г. е бил много добра година с големи печалби. През 2009 г., а също и през 2010 г., рентабилността е спаднала с 50 % в сравнение с предходната година, но през РПП рентабилността отново се е повишила с 35 % в сравнение с 2010 г. и е възлизала на 6,6 %. Промишлеността на Съюза е успяла да се приспособи към пониженото търсене в ЕС и е била подпомогната от устойчивото глобално търсене на включените в извадката производители, което им е позволило да намалят фиксираните разходи. Спадът в рентабилността след 2008 г. се обяснява с икономическата криза, която е довела до значителен спад в търсенето и до понижаване на цените, както и с намаляването на производствения обем, което е имало отрицателно въздействие върху производствените разходи.
Включени в извадката производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Рентабилност на пазара на Съюза
19,7 %
9,6 %
4,9 %
6,7 %
Индекс
100
49
25
34
д) Възвръщаемост на инвестициите
(119)
Възвращаемостта на инвестициите (ВНИ), изразена като общата печалба от търговията с безшевни тръби като процент от нетната балансова стойност на активите, пряко и непряко свързани с производството на безшевни тръби, в общи линии е следвала горепосочените тенденции при рентабилността в рамките на целия разглеждан период и е останала положителна през целия разглеждан период. ВНИ е намаляла с 80 % през разглеждания период, но през РПП отново е нараснала с 50 % в сравнение с 2010 г.
Включени в извадката производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
ВНИ (%)
30 %
7 %
4 %
6 %
Индекс
100
23
13
20
е) Паричен поток
(120)
Положението с паричния поток се е влошило значително между 2008 г. и РПП, тъй като той е намалял с 93 %. Тенденцията по отношение на паричния поток не се е променяла в съответствие с тенденцията при рентабилността, което може да се обясни с разходите за амортизация, които обикновено са високи в този изискващ големи капиталовложения бранш.
Включени в извадката производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Паричен поток (в хил. EUR)
466 198
345 152
45 562
33 614
Индекс
100
74
10
7
ж) Възстановяване от последиците на предходния дъмпинг
(121)
Макар че разгледаните по-горе показатели свидетелстват за това, че промишлеността на Съюза е пострадала от икономическия спад, като обемът на продажбите, производственият обем, ВНИ и паричният поток са отбелязали низходяща тенденция, те показват също така, че промишлеността на Съюза е адаптирала производственото си оборудване, за да се справи по-добре с новата икономическа обстановка и да успее да се възползва от възможностите на пазарите в Съюза и извън него особено в сегменти, където може да се постигне висок марж на печалба. Подобряването на икономическото и финансовото положение на промишлеността на Съюза след налагането на антидъмпингови мерки през 2006 г. по отношение на вноса от засегнатите държави и през 2009 г. - по отношение на вноса от Китайската народна република, показва, че мерките са ефективни и че промишлеността на Съюза се е възстановила от последиците на предишните дъмпингови практики, въпреки че повече не е достигнала нивото на рентабилност от 2008 г.
7.4. Заключение
(122)
Въпреки че потреблението е намаляло с 34 %, промишлеността на Съюза е успяла да увеличи пазарния си дял, а обемът на производството и обемът на продажбите са намалели в по-малка степен отколкото потреблението. По отношение на рентабилността промишлеността на Съюза е била на печалба през целия разглеждан период. С оглед на гореизложеното, може да се направи заключението, че промишлеността на Съюза не е претърпяла сериозна вреда през разглеждания период.
8. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНА ПОЯВА НА ВРЕДАТА
(123)
Както е обяснено в съображения 69, 70, 77 и 78, производителите износители в Русия и Украйна разполагат с потенциала значително да повишат обема на износа си за Съюза, като използват наличния свободен капацитет от около 1 750 000 тона, което се равнява на цялото потребление на Съюза. Общият капацитет на производителите износители от Русия и Украйна възлиза на 5 500 000 тона. Поради това има вероятност значителни количества руски и украински безшевни тръби да навлязат на пазара на Съюза, за да завоюват обратно загубения от тях пазарен дял поради действащите антидъмпингови мита и да увеличат още повече този дял, ако мерките бъдат отменени.
(124)
Както беше подчертано в съображение 95, бе установено, че цените на вноса от Русия и Украйна са ниски и подбиват цените на ЕС. Твърде вероятно е ниските цени да се запазят и в бъдеще. Действително в случая с Украйна, както е посочено в съображение 80, цените дори могат да спаднат още повече. Това поведение на цените, придружено със способността на износителите от тези държави да доставят на пазара на Съюза значителни количества от разглеждания продукт, по всяка вероятност ще понижи цените на пазара на Съюза с очаквано отрицателно въздействие върху икономическото състояние на промишлеността на Съюза. Както бе показано по-горе, финансовото състояние на промишлеността на Съюза е тясно свързано с ценовото равнище на пазара на Съюза. Поради това, ако промишлеността на Съюза бъде изложена на увеличен обем внос от Русия и Украйна на дъмпингови цени, съществува вероятност да се стигне до влошаване на нейното финансово състояние, както бе констатирано в първоначалното разследване. Въз основа на това се стига до заключението, че отмяната на мерките върху вноса с произход от Русия и Украйна най-вероятно ще доведе до повторно причиняване на вреда на промишлеността на Съюза.
(125)
Важно е да се припомни, че антидъмпинговите мерки бяха наложени през 2006 г., за да се противодейства на причиняващия вреда дъмпингов внос от, inter alia, Хърватия, Русия и Украйна. Въпреки това, промишлеността на Съюза не е успяла да се възползва напълно от тези мерки, тъй като пазарните дялове на тези държави бяха заменени с китайския внос на ниски цени. Това без съмнение е довело до ограничаване на възстановяването на промишлеността на Съюза до момента, в който са били наложени мерки по отношение на Китай през 2009 г. Поради тази причина може да се направи заключението, че възстановяването на промишлеността на Съюза от предишен дъмпинг не може да бъде считано за приключило и че промишлеността на Съюза остава уязвима от причиняващите вреда последици, вероятно предизвикани от наличието на значително количество дъмпингов внос на пазара на Съюза.
(126)
Що се отнася до Хърватия и, както бе посочено в съображение 60, единственият завод е за продан, производството е спряно напълно и е малко вероятно да бъде подновено в скоро време. Освен това, предвид незначителния обем, изнасян за Съюза, дори ако производството се възобнови скоро, е много малко вероятно обемът, който може да се изнася за Съюза, да достигне обемите, изнасяни в миналото.
(127)
Следователно, с оглед на незначителния износ през разглеждания период и на факта, че производството е преустановено напълно след РПП, се прави заключението, че отмяната на мерките върху вноса с произход от Хърватия най-вероятно няма да доведе до повторна поява на вредата за промишлеността на Съюза.
9. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
9.1. Въведение
(128)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучен въпросът дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки срещу Русия и Украйна не би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза бе основано на оценка на всички различни засегнати интереси. Следва да се припомни, че в хода на предишните разследвания бе счетено, че приемането на мерките не противоречи на интереса на Съюза. Освен това фактът, че настоящото разследване представлява преразглеждане, в рамките на което съответно се анализира ситуация, при която вече са били въведени антидъмпингови мерки, позволява да се оцени всяко неоправдано отрицателно въздействие на настоящите антидъмпингови мерки върху засегнатите страни.
(129)
На тази основа беше проучено дали въпреки заключението относно вероятността от повторение на вредоносния дъмпинг съществуват убедителни причини, които биха довели до заключението, че запазването на мерките върху вноса с произход от Русия и Украйна не е в интерес на Съюза.
9.2. Интерес на промишлеността на Съюза
(130)
Промишлеността на Съюза е доказала своята жизнеспособност в структурно отношение. Това беше потвърдено от положителното развитие на икономическото ѝ състояние през разглеждания период. По-специално фактът, че промишлеността на Съюза е увеличила пазарния си дял през разглеждания период, ясно показва, че промишлеността на Съюза е успяла да се приспособи към променените условия на пазара. Освен това промишлеността на Съюза е продължила да бъде рентабилна през целия разглеждан период.
(131)
Логично е да се очаква, че промишлеността на Съюза ще продължи да реализира ползи, ако мерките останат в сила. Налагането на мерки щe позволи на промишлеността на Съюза да увеличи обема на продажбите си и равнището на печалбата си, което ще ѝ даде възможност да продължи да инвестира в своите производствени съоръжения. В случай че мерките срещу вноса с произход от Русия и Украйна не бъдат запазени, промишлеността на Съюза вероятно ще започне отново да търпи вреда от увеличения внос на дъмпингови цени от тези държави и финансовото ѝ положение вероятно ще се влоши.
9.3. Интерес на вносителите
(132)
Припомня се, че при предходните разследвания бе установено, че въздействието от налагането на мерки би било незначително за вносителите. Както бе посочено в съображение 18, трима вносители отговориха на въпросника и оказаха пълно съдействие при разследването. Те посочиха, че мерките водят до повишаване на цените. Тъй като разследването обаче показа, че оказалите съдействие вносители доставят безшевни тръби от различни доставчици от много държави и че цените са били на конкурентни нива, евентуалното въздействие на продължаването на срока на действие на мерките по отношение на вноса от Русия и Украйна ще бъде ограничено.
(133)
С оглед на гореизложеното бе направено заключението, че действащите понастоящем мерки не оказват значително негативно въздействие върху финансовото състояние на вносителите и продължаването на срока на действие на мерките няма да ги засегне неоправдано.
9.4. Интерес на ползвателите
(134)
Въз основа на наличната информация изглежда, че делът на безшевни тръби в производствените разходи на ползвателите е доста малък. Безшевните тръбите обикновено са част от по-големи проекти (котли, тръбопроводи, строителство), от които те представляват само ограничена част. Възможното въздействие на продължаването на срока на действие на мерките следователно може да бъде незначително.
(135)
Комисията изпрати въпросници до всички известни ползватели. Както се посочва в съображение 18, съдейства на разследването оказа само един ползвател. Той заяви, че не е пострадал от съществуването на мерките, тъй като са налице и други източници и че безшевните тръби не представляват значителен дял от производствените му разходи. В този контекст се стигна до заключението, че предвид пренебрежимото отражение на цената на безшевните тръби върху отраслите на ползвателите и съществуването на други налични източници на доставка, действащите мерки нямат съществено въздействие върху промишлеността на ползвателите на продукта.
9.5. Заключение относно интереса на Съюза
(136)
Предвид гореизложеното се стигна до заключението, че няма убедителни основания настоящите антидъмпингови мерки да не бъдат запазени.
10. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(137)
Всички страни бяха уведомени за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазването на съществуващите мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от Русия и Украйна и прекратяването им по отношение на вноса с произход от Хърватия. Също така им бе даден срок, през който да представят коментари след разгласяването.
(138)
Един руски износител поиска и му беше предоставено изслушване от служителя по изслушванията. Този руски износител заяви, че Комисията неправилно е заключила, че той не е оказал съдействие при разследването. Този износител се представи като заинтересована страна и предостави на Комисията две изявления, най-вече във връзка с вредата, които бяха надлежно взети предвид от Комисията. Този износител не е отговорил обаче на антидъмпинговия въпросник и не е предоставил информация по отношение на своята експортна цена. Поради това Комисията няма друга възможност освен да изчисли нормалната стойност по отношение на Русия въз основа на най-добрите налични факти. Използването на тази методология не беше оспорено от този износител. При тези обстоятелства не може да се счита, че този износител е оказал пълно съдействие при разследването.
(139)
Същият износител заяви още, че разгласяването е неясно, противоречиво и недостатъчно обосновано. Това твърдение обаче не бе обосновано.
(140)
Друг руски износител изтъкна, че вносът от Русия следва да бъде не бъде кумулиран с този от Украйна. В рамките на последното разследване обаче вносът от Русия и Украйна бе оценен кумулативно (заедно с вноса от Хърватия). Тъй като условията на член 3, параграф 4 от основния регламент са изпълнени по отношение на вноса от Русия и Украйна, въздействието на такъв внос се оценява кумулативно, както е посочено в съображения 88-92. Не бяха изтъкнати никакви доводи, които биха обосновали промяна в методологията в това отношение.
(141)
Няколко заинтересовани страни изтъкнаха, че състоянието на промишлеността на Съюза не оправдава запазването на мерките, тъй като повторна поява на вредата е малко вероятна. Въпреки това не бяха представени нови аргументи, които да доведат до заключение относно повторна поява на вредата, различно от изложеното в съображения 123-127 по-горе.
(142)
Също така няколко заинтересовани страни възразиха, че дългият срок на действие на мерките е неоправдан, и призоваха за изтичането на този срок. В това отношение трябва да се припомни, че това е първото преразглеждане с оглед изтичане срока на действие на мерките във връзка с настоящия продуктов обхват. Мерките по отношение този продуктов обхват са в сила едва от 2006 г., което не може да се разглежда като неоправдано голяма продължителност. Действително, в периода между 1997 г. и 2004 г. са били в сила мерки по отношение на вноса от Русия, и в периода между 2000 г. и 2004 г. - по отношение на вноса с произход от Хърватия и Украйна, но посочените мерки са засягали много по-ограничен продуктов обхват. Във всеки случай, тъй като при настоящото разследване беше констатирано, че условията по член 11, параграф 2 от основния регламент са изпълнени по отношение на продължаването на мерките, фактът, че мерките може да са били в сила в продължение на определен брой години, няма отношение към въпроса.
(143)
Накрая беше заявено, че вносът от Русия се третира различно от вноса от Беларус и Хърватия, което може да се счита за дискриминиращо. Това изявление не отразява действителността, тъй като ситуацията по отношение на тези държави е напълно различна. Жалбата относно вноса от Беларус беше оттеглена и впоследствие процедурата беше прекратена в съответствие с член 9, параграф 1 от основния регламент (20). След разгласяването не бяха представени никакви факти, които да показват, че такова прекратяване не би било в интерес на Съюза. По отношение на Хърватия, както бе посочено в съображения 63-65, производството в тази държава е преустановено.
(144)
Следователно може да се заключи, че получените коментари не са били от такова естество, което да доведе до промяна на изложените по-горе заключения.
(145)
От гореизложеното следва, че съгласно предвиденото в член 11, параграф 2 от основния регламент антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на безшевни тръби с произход от Русия и Украйна, следва да бъдат запазени. Обратно на това, срокът на действие на мерките по отношение на вноса от Хърватия следва да бъде оставен да изтече,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на безшевни тръби от желязо или стомана, с кръгло напречно сечение, с максимален външен диаметър 406,4 mm и максимална стойност на въглеродния еквивалент (CEV) 0,86 съгласно приетите от Международния институт по заваряване (IIW) формула и химичен анализ (21), понастоящем класифицирани под кодове по КН ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 и ex 7304 59 93 (22) (кодове по ТАРИК 7304110010, 7304191020, 7304193020, 7304220020, 7304230020, 7304240020, 7304291020, 7304293020, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 и 7304599320) и с произход от Русия и Украйна.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, за продуктите, описани в параграф 1 и произведени от посочените по-долу дружества, е следната:
Държава
Дружество
Антидъмпингово мито
%
Допълнителен код по ТАРИК
Русия
Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant и Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works
24,1
A741
OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant и OAO Seversky Tube Works
27,2
A859
Всички други дружества
35,8
A999
Украйна
OJSC Dnepropetrovsk Tube Works
12,3
A742
LLC Interpipe Niko Tube и OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)
17,7
A743
CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist
25,7
A744
Всички други дружества
25,7
A999
3. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
4. Прекратява се процедурата за преразглеждане по отношение на вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана с кръгло напречно сечение, с максимален външен диаметър 406,4 mm и максимална стойност на въглероден еквивалент (CEV) 0,86 съгласно приетите от Международния институт по заваряване (IIW) формула и химичен анализ, понастоящем класифицирани под кодове по КН: ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 и ex 7304 59 93 и с произход от Хърватия.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Люксембург на 26 юни 2012 година.
IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 585/2012
z dne 26. junija 2012
o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih brezšivnih cevi iz železa ali jekla s poreklom iz Rusije in Ukrajine po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009 ter o ustavitvi postopka pregleda zaradi izteka ukrepa glede uvoza nekaterih brezšivnih cevi iz železa ali jekla s poreklom iz Hrvaške
SVET EVROPSKE UNIJE JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 9(2) in (4) ter člena 11(2) Uredbe,
ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Evropska komisija („Komisija“),
ob upoštevanju naslednjega:
1. POSTOPEK
1.1 Prejšnje preiskave in veljavni ukrepi
(1)
Svet je z Uredbo (ES) št. 2320/97 (2) uvedel protidampinške dajatve na uvoz nekaterih brezšivnih cevi iz železa ali nelegiranega jekla s poreklom med drugim iz Rusije. S Sklepom Komisije 2000/70/ES (3) je bila sprejeta zaveza izvoznika iz Rusije. Svet je z Uredbo (ES) št. 348/2000 (4) uvedel protidampinške dajatve na uvoz nekaterih brezšivnih cevi iz železa ali jekla s poreklom iz Hrvaške in Ukrajine. Z Uredbo Sveta (ES) št. 1322/2004 (5) je bilo sklenjeno, da se iz previdnosti, da ne bi ponovno prišlo do protikonkurenčnega ravnanja nekaterih proizvajalcev Unije (glej uvodno izjavo 9 navedene uredbe), ukine uporaba veljavnih ukrepov za uvoz med drugim iz Rusije.
(2)
Po preiskavi v zvezi s pregledom, izvedeni v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe, je Svet z Uredbo (ES) št. 258/2005 (6) spremenil dokončne ukrepe, uvedene z Uredbo (ES) št. 348/2000, razveljavil možnost oprostitve dajatev iz člena 2 navedene uredbe in uvedel protidampinško dajatev v višini 38,8 % na uvoz iz Hrvaške in protidampinško dajatev v višini 64,1 % na uvoz iz Ukrajine, razen na uvoz družbe Dnepropetrovsk Tube Works („DTW“), za katero je veljala protidampinška dajatev v višini 51,9 %.
(3)
S Sklepom 2005/133/ES (7) je Komisija delno opustila dokončne ukrepe v zvezi s Hrvaško in Ukrajino za devet mesecev z veljavnostjo od 18. februarja 2005. Z Uredbo Sveta (ES) št. 1866/2005 (8) je bila delna opustitev podaljšana za eno leto.
(4)
Svet je z Uredbo (ES) št. 954/2006 (9) uvedel dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih brezšivnih cevi s poreklom med drugim iz Hrvaške, Rusije in Ukrajine, razveljavil uredbi Sveta (ES) št. 2320/97 in (ES) št. 348/2000, zaključil vmesne preglede in preglede zaradi izteka protidampinških dajatev na uvoz nekaterih brezšivnih cevi iz železa ali nelegiranega jekla s poreklom med drugim iz Rusije ter zaključil vmesne preglede protidampinških dajatev na uvoz nekaterih brezšivnih cevi iz železa ali nelegiranega jekla s poreklom med drugim iz Hrvaške, Rusije in Ukrajine („zadnja preiskava“).
(5)
Zato so veljavni ukrepi tisti, ki so bili uvedeni z Uredbo (ES) št. 954/2006, tj. 29,8 % na uvoz iz Hrvaške, 35,8 % na uvoz iz Rusije, razen na družbe Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant in Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works (24,1 %), OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant in OAO Seversky Tube Works (27,2 %), ter 25,7 % na uvoz iz Ukrajine, razen na družbe OJSC Dnepropetrovsk Tube Works (12,3 %), CJSJ Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube in OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (25,1 %).
(6)
V zvezi z družbama CJSC Nikopolosky Seamless Tubes Plant Niko Tube in OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) je treba opozoriti, da sta se imeni družb februarja 2007 spremenili v CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube in OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (10). Pozneje je CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube prenehala delovati kot pravna oseba in vse njene lastninske in nelastninske pravice ter obveznosti je prevzela LLC Interpipe Niko Tube, ki je bila ustanovljena decembra 2007.
(7)
Stopnja protidampinške dajatve za skupino Interpipe je bila v skladu s členom 266 Pogodbe o delovanju Evropske unije ponovno izračunana na podlagi sodbe Sodišča z dne 12. februarja 2012 (11). Trenutno veljavna dajatev za to skupino je 17,7 %, kakor je bilo določeno z Uredbo Sveta (ES) št. 540/2012 (12), ki izvršuje to sodbo Sodišča.
1.2 Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa
(8)
Komisija je 28. junija 2011 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije, napovedala začetek pregleda zaradi izteka („obvestilo o začetku“) (13) protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz nekaterih brezšivnih cevi iz železa ali jekla s poreklom iz Hrvaške, Rusije in Ukrajine v skladu členom 11(2) osnovne uredbe.
(9)
Pregled se je začel po utemeljenem zahtevku, ki ga je 29. marca 2011 vložil Zaščitni odbor industrije brezšivnih jeklenih cevi Evropske unije („vložnik“) v imenu proizvajalcev Unije, ki predstavljajo večinski delež, v tem primeru več kot 50 % skupne proizvodnje nekaterih brezšivnih cevi v Uniji. Zahtevek je bil utemeljen s tem, da bi se zaradi izteka ukrepov damping in škoda za industrijo Unije verjetno nadaljevala ali ponovila.
(10)
Komisija je vzporedno poleg navedenega pregleda zaradi izteka ukrepa začela dva delna pregleda v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe v zvezi z uvozom nekaterih brezšivnih cevi iz železa ali jekla s poreklom iz Ukrajine in Rusije (14). Ta delna pregleda je zahtevala skupina proizvajalcev izvoznikov iz Ukrajine (skupina Interpipe) oziroma skupina proizvajalcev izvoznikov iz Rusije (skupina TMK). Pregleda sta, kar zadeva vložnika, po obsegu omejena samo na proučitev dampinga.
1.3 Preiskava
(11)
Komisija je o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa uradno obvestila proizvajalce izvoznike, uvoznike, znane uporabnike, predstavnike držav izvoznic, vložnika in proizvajalce Unije, navedene v zahtevku za začetek pregleda. Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.
(12)
Glede na veliko število proizvajalcev izvoznikov v Rusiji in Ukrajini, proizvajalcev Unije in uvoznikov, vključenih v preiskavo, je bilo v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in v tem primeru izbrala vzorec, so bile navedene strani pozvane, da se v 15 dneh po začetku postopka javijo Komisiji in ji predložijo zahtevane informacije iz obvestila o začetku.
(13)
Ker je informacije, zahtevane v obvestilu o začetku, predložil le en proizvajalec izvoznik v Rusiji in le en proizvajalec izvoznik v Ukrajini, ki sta izrazila tudi pripravljenost za nadaljnje sodelovanje s Komisijo, je bilo odločeno, da se vzorčenje v primeru proizvajalcev izvoznikov v Rusiji in Ukrajini ne uporabi in se navedenima proizvajalcema pošlje vprašalnik. Pozneje se je ruski proizvajalec izvoznik, ki je predložil informacije, zahtevane v obvestilu o začetku, odločil, da bo prekinil nadaljnje sodelovanje in ni predložil izpolnjenega vprašalnika, ki mu je bil poslan.
(14)
Devetnajst proizvajalcev Unije je predložilo informacije, zahtevane za izbor vzorca, in izrazilo pripravljenost za sodelovanje s Komisijo. Na podlagi informacij, ki so jih predložili proizvajalci Unije, je Komisija pred začetkom postopka začasno izbrala vzorec štirih proizvajalcev, za katere je bilo ugotovljeno, da predstavljajo industrijo Unije glede na obseg proizvodnje in prodaje podobnega izdelka v Uniji. Komisija je po prejetju pripomb o ustreznosti te izbire v 15 dneh po začetku postopka nadomestila enega od začasno izbranih proizvajalcev z drugim proizvajalcem.
(15)
Štirje uvozniki so predložili informacije, zahtevane v obvestilu o začetku, in izrazili pripravljenost za sodelovanje s Komisijo. Komisija se je zato odločila, da ne uporabi vzorčenja in je navedenim uvoznikom raje poslala vprašalnik.
(16)
Vprašalniki so bili zato poslani štirim vzorčenim proizvajalcem Unije, štirim uvoznikom in vsem proizvajalcem izvoznikom v zadevnih treh državah, ki so se javili.
(17)
Noben proizvajalec izvoznik iz Rusije ni poslal izpolnjenega vprašalnika. Zato se šteje, da v preiskavi ni sodeloval noben proizvajalec izvoznik iz Rusije.
(18)
Ena skupina proizvajalcev izvoznikov v Ukrajini je predložila izpolnjen vprašalnik.
(19)
En proizvajalec izvoznik iz Hrvaške je predložil izpolnjen vprašalnik.
(20)
Izpolnjene vprašalnike so poslali tudi štirje vzorčeni proizvajalci Unije, trije uvozniki in en uporabnik.
(21)
Komisija je zbrala in preverila vse informacije, za katere je menila, da so potrebne za ugotavljanje verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga, posledične škode in interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:
(a)
proizvajalci Unije:
-
Arcelor Mittal Tubular Products Ostrava, Češka,
-
Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamo, Italija, in povezana družba TGS UK, Aberdeen, Združeno kraljestvo,
-
Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Španija, in povezana družba Almesa, Barcelona, Španija,
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Nemčija;
(b)
proizvajalec izvoznik iz Hrvaške:
-
CMC Sisak d.o.o.;
(c)
proizvajalec izvoznik v Ukrajini:
-
The Interpipe Group (OJSC Interpipe NTRP, Dnepropetrovsk, Ukrajina, LLC Interpipe Niko Tube, Nikopol, Ukrajina) ter povezane družbe LLC Interpipe Ukrajina, Dnepropetrovsk, Ukrajina, in Interpipe Europe SA, Lugano, Švica;
(d)
uvozniki/uporabniki:
-
Castellan Maria & C s.p.s., San Dona di Piave, Italija,
-
TAL Group, Siderpighi, Pontenure, Piacenza, Italija.
(22)
Preiskava glede nadaljevanja ali ponovitve dampinga in škode je zajemala obdobje od 1. aprila 2010 do 31. marca 2011 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). Proučitev trendov, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2008 do konca OPP („obravnavano obdobje“).
2. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
2.1 Zadevni izdelek
(23)
Zadevni izdelek je isti kot v zadnji preiskavi, na podlagi katere so bili uvedeni trenutno veljavni ukrepi, tj. nekatere brezšivne cevi iz železa ali jekla s krožnim prečnim prerezom, z zunanjim premerom do vključno 406,4 mm in z ekvivalentom ogljika (CEV) do vključno 0,86 v skladu s formulo in kemično analizo Mednarodnega inštituta za varilstvo (IIW) (15), ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 in ex 7304 59 93, s poreklom iz Hrvaške, Rusije in Ukrajine („zadevni izdelek“).
(24)
Zadevni izdelek se uporablja v različne namene, na primer za transport plina in tekočin, v gradbeništvu za pilote, za mehansko uporabo, za plinovode, toplotne cevi ter cevi, znane kot cevi OCTG („oil country tubular goods“), ki se v naftni industriji uporabljajo kot vrtalne, zaščitne in proizvodne cevi.
(25)
Ob dobavi uporabnikom so brezšivne cevi zelo različnih oblik. Cevi so lahko pocinkane, navojne, dobavljene kot „green tubes“ (tj. niso toplotno obdelane), s posebnim zaključkom, z različnimi krožnimi prečnimi prerezi, razrezane ali nerazrezane. Ni splošnih standardnih velikosti cevi, zato je večina brezšivnih cevi izdelana po naročilu. Brezšivne cevi so običajno zvarjene. V posebnih primerih pa se lahko povežejo z navoji ali se uporabljajo nepovezane, vendar pa se lahko še vedno zvarijo. Preiskava je pokazala, da imajo vse brezšivne cevi enake osnovne fizikalne, kemijske in tehnične lastnosti ter osnovno uporabo.
2.2 Podobni izdelek
(26)
Ta preiskava v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa je potrdila, da imajo, kot je bilo ugotovljeno v prejšnjih in tudi zadnji preiskavi, izdelek, izvožen v Unijo iz Hrvaške, Rusije in Ukrajine, izdelek, proizveden in prodan na domačih trgih Hrvaške, Rusije in Ukrajine, ter izdelek, ki ga proizvajajo in prodajajo v Uniji proizvajalci Unije, enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter končne uporabe in se zato štejejo za podobne v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.
3. DAMPING
(27)
V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali obstaja verjetnost, da se bo damping nadaljeval ali ponovil zaradi morebitnega izteka veljavnih ukrepov.
3.1 Uvodne opombe
(28)
Po Eurostatovih podatkih je v OPP celoten obseg uvoza brezšivnih cevi iz Hrvaške, Rusije in Ukrajine znašal 42 723 ton, kar predstavlja 2,5 % tržnega deleža Unije.
(29)
V skladu s členom 11(9) osnovne uredbe se je, kadar se okoliščine niso spremenile ali kadar so bile informacije na voljo, uporabljala enaka metodologija kot v zadnji preiskavi. V primeru nesodelovanja, na primer za Rusijo, so se uporabljala razpoložljiva dejstva v skladu s členom 18 osnovne uredbe. V zvezi s Hrvaško in Ukrajino so se uporabile informacije, ki so jih predložile sodelujoče družbe, in javno dostopne informacije.
3.2 Damping uvoza v OPP
3.2.1 Splošna metodologija
(30)
Spodaj opredeljena splošna metodologija je bila uporabljena pri vseh sodelujočih proizvajalcih v Hrvaški in Ukrajini. Zato predstavitev ugotovitev dampinga za zadevne države opisuje samo, kaj je značilno za vsako državo izvoznico. Zaradi nesodelovanja obstoječih ruskih proizvajalcev izvoznikov temelji splošna analiza za Rusijo, vključno z izračunom dampinga, na razpoložljivih dejstvih v skladu s členom 18 osnovne uredbe.
3.2.2 Normalna vrednost
(31)
V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe se je najprej za vsakega sodelujočega proizvajalca proučilo, ali je bil celoten obseg domače prodaje podobnega izdelka neodvisnim strankam reprezentativen v primerjavi s celotnim obsegom izvoza v Unijo, tj. ali je celoten obseg take prodaje predstavljal vsaj 5 % celotnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo.
(32)
Za vsako vrsto izdelka, ki ga je proizvajalec izvoznik prodal na domačem trgu in za katerega se je izkazalo, da je neposredno primerljiv z vrsto izdelka, prodanega za izvoz v Unijo, je bilo ugotovljeno, ali je bila domača prodaja dovolj reprezentativna za namene člena 2(2) osnovne uredbe. Domača prodaja posamezne vrste izdelka se je štela za dovolj reprezentativno, če je celotni obseg navedene vrste izdelka proizvajalca izvoznika, prodanega neodvisnim strankam na domačem trgu v OPP, pomenil vsaj 5 % celotnega obsega prodaje primerljive vrste izdelka, izvoženega v Unijo.
(33)
Proučeno je bilo tudi, ali se za domačo prodajo posamezne vrste izdelka lahko šteje, da je bila opravljena v običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To je bilo izvedeno tako, da se je pri vsaki izvoženi vrsti izdelka določil delež dobičkonosne domače prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu v OPP.
(34)
Za tiste vrste izdelkov, pri katerih je bilo več kot 80 % obsega prodaje vrste izdelka na domačem trgu prodanih po ceni, višji od stroškov na enoto, in pri katerih je bila tehtana povprečna prodajna cena navedene vrste izdelka enaka ali višja od stroškov proizvodnje na enoto, je bila normalna vrednost po vrsti izdelka izračunana kot tehtano povprečje dejanskih domačih cen celotne prodaje zadevne vrste, ne glede na to, ali je bila ta prodaja dobičkonosna ali ne.
(35)
Kadar je obseg dobičkonosne prodaje vrste izdelka pomenil 80 % ali manj celotnega obsega prodaje navedene vrste ali kadar je bila tehtana povprečna cena navedene vrste nižja od stroškov proizvodnje na enoto, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtana povprečna cena zgolj dobičkonosne domače prodaje navedene vrste v OPP.
(36)
Kadar koli ni bilo domače prodaje posebne vrste izdelka in kadar domača prodaja posameznih vrst izdelka ni bila zadostna, se je normalna vrednost izračunala v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe.
(37)
Pri izračunu normalne vrednosti v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe so zneski za prodajne, splošne in administrativne stroške ter za dobiček v skladu z uvodnim stavkom člena 2(6) osnovne uredbe temeljili na dejanskih podatkih za proizvodnjo in prodajo podobnega izdelka proizvajalca izvoznika v običajnem poteku trgovine ali na razpoložljivih podatkih.
3.2.3 Izvozna cena
(38)
V vseh primerih, kjer je bil zadevni izdelek izvožen neodvisnim strankam v Unijo, je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, in sicer na podlagi izvoznih cen, ko so se dejansko plačevale ali se plačujejo.
3.2.4 Primerjava
(39)
Normalna vrednost in izvozna cena proizvajalcev izvoznikov iz sodelujoče skupine sta bili primerjani na podlagi franko tovarna. Za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno so se v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe.
3.2.5 Stopnja dampinga za sodelujoče proizvajalce izvoznike
(40)
V skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe se je za vsako sodelujočo družbo tehtana povprečna normalna vrednost primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno na podlagi franko tovarna.
3.3 Hrvaška
(41)
V OPP je celotni obseg uvoza brezšivnih cevi družbe CMC Sisak, ki je edini proizvajalec izvoznik brezšivnih cevi v Hrvaški, predstavljal manj kot 1 % celotne potrošnje Unije.
3.3.1 Normalna vrednost
(42)
Preiskava je pokazala, da je bila domača prodaja zadevnega izdelka sicer reprezentativna v skladu z uvodnima izjavama 30 in 31, vendar se prodaja ni izvedla v običajnem poteku trgovine. Normalna vrednost za sodelujočega proizvajalca se je konstruirala v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe.
(43)
Normalna vrednost se je zato konstruirala na podlagi proizvodnih stroškov, ki so jim bili dodani razumni zneski za dobiček ter za PSA-stroške, na podlagi razpoložljivih podatkov.
3.3.2 Izvozna cena
(44)
Sodelujoči proizvajalec je zadevni izdelek izvažal neodvisnim strankam v Uniji neposredno ali prek svoje povezane trgovinske družbe v Švici. Izvozne cene so bile zato v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe določene na podlagi cen, ki jih je prva neodvisna stranka v Uniji dejansko plačala ali jih plačuje.
3.3.3 Primerjava
(45)
Opravljena je bila primerjava med konstruirano normalno vrednostjo in izvozno ceno na osnovi franko tovarna.
(46)
Zaradi zagotavljanja poštene primerjave na isti ravni trgovanja so bile narejene ustrezne prilagoditve za razlike, za katere je bilo ugotovljeno, da vplivajo na primerljivost cene. Zato so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe izvedli popravki glede stroškov prevoza, rabatov in popustov, provizij in stroškov kredita.
3.3.4 Stopnja dampinga
(47)
V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je bila stopnja dampinga določena na podlagi primerjave tehtane povprečne konstruirane normalne vrednosti s tehtano povprečno izvozno ceno v Unijo. Ta primerjava je pokazala znaten damping v višini nad 60 % v OPP.
3.4 Rusija
(48)
Po Eurostatovih podatkih je v OPP celoten obseg uvoza brezšivnih cevi iz Rusije znašal 10 785 metričnih ton, kar predstavlja okoli 1 % tržnega deleža Unije.
3.4.1 Normalna vrednost
(49)
Ker ruski proizvajalci izvozniki torej niso sodelovali, se je bilo treba poslužiti razpoložljivih dejstev za ugotavljanje obstoja dampinga v OPP. Ker podatkov iz vprašalnikov ni bilo na voljo, se je v skladu s členom 18 osnovne uredbe osnovna vrednost izračunala na podlagi podatkov iz zahtevka za pregled in periodičnih publikacij Metal Expert za najbolj osnovno kakovost brezšivnih vroče dodelanih cevi.
(50)
Glede na cene plina v Rusiji se je pri uvedbi ukrepov v zadnji preiskavi ugotovilo, da je treba prilagoditev izvesti v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe (16). Vendar se je v sedanji preiskavi normalna vrednost določila brez upoštevanja nujnosti prilagoditve zaradi stroškov za plin, ki so jih imeli ruski proizvajalci izvozniki, v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe. Kot je prikazano v uvodni izjavi 53, uporaba neprilagojenih stroškov proizvodnje namreč že jasno kaže, da je v OPP obstajal damping. Zaradi tega in ob upoštevanju dejstva, da je namen pregleda zaradi izteka ukrepov ugotoviti, ali obstaja verjetnost, da se bo damping nadaljeval ali znova pojavil, če bi se ukrepi razveljavili, da bi lahko ugotovili, ali je treba trenutno veljavne ukrepe ohraniti ali razveljaviti, se je menilo, da ni treba proučiti, ali je prilagoditev v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe v tem primeru utemeljena.
3.4.2 Izvozna cena
(51)
Povprečna izvozna cena je bila izračunana na podlagi vrednosti CIF po podatkih Eurostata za ustrezne vrste brezšivnih vroče dodelanih cevi.
3.4.3 Primerjava
(52)
Ker podatkov iz vprašalnikov ni bilo na voljo, je bila opravljena primerjava normalne vrednosti in izvozne cene ter uporabe podatkov iz zahtevka v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe.
3.4.4 Stopnja dampinga
(53)
V skladu s členom 18(5) osnovne uredbe je bila stopnja dampinga določena na podlagi primerjave izračunane povprečne normalne vrednosti s tehtano povprečno izvozno ceno v Unijo za posamezno vrsto izdelka. Ta primerjava je pokazala obstoj dampinga v višini 38,4 %, ki je višji od 35,8-odstotne stopnje dampinga iz zadnje preiskave.
3.5 Ukrajina
(54)
Od treh znanih proizvajalcev izvoznikov v Ukrajini je samo ena skupina proizvajalcev izvoznikov sodelovala s Komisijo v sedanji preiskavi v zvezi s pregledom, tj. Interpipe Group. Ta proizvajalec izvoznik je predstavljal približno 70 % celotne proizvodnje brezšivnih cevi in več kot 80 % celotnega izvoza Ukrajine v Unijo. V OPP je delež ukrajinskega izvoza v Unijo glede na potrošnjo Unije znašal manj kot 2 %.
3.5.1 Normalna vrednost
(55)
Preiskava je pokazala, da je bila domača prodaja podobnega izdelka reprezentativna v skladu z uvodnimi izjavami 31 do 33. Normalna vrednost se je zato določila v skladu z uvodnimi izjavami 34 do 37.
(56)
Glede na cene energije v Ukrajini se je pri uvedbi ukrepov v zadnji preiskavi ugotovilo, da je treba prilagoditev izvesti v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe (17). Vendar se je v sedanji preiskavi normalna vrednost določila brez upoštevanja nujnosti prilagoditve zaradi stroškov energije, ki so jih imeli ukrajinski proizvajalci izvozniki, v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe. Kot je prikazano v uvodni izjavi 61, uporaba neprilagojenih stroškov proizvodnje namreč že jasno kaže, da je v OPP obstajal damping. Zaradi tega in ob upoštevanju dejstva, da je namen pregleda zaradi izteka ukrepov ugotoviti, ali obstaja verjetnost, da se bo damping nadaljeval ali znova pojavil, če bi se ukrepi razveljavili, da bi lahko ugotovili, ali je treba trenutno veljavne ukrepe ohraniti ali razveljaviti, se je menilo, da ni treba proučiti, ali je prilagoditev v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe v tem primeru utemeljena.
3.5.2 Izvozna cena
(57)
Skupina Interpipe je zadevni izdelek izvažala neposredno neodvisnim strankam v Uniji prek svoje povezane trgovinske družbe s sedežem v Švici. Izvozne cene so se zato določile v skladu z uvodno izjavo 38.
3.5.3 Primerjava
(58)
Opravljena je bila primerjava normalne vrednosti in izvozne cene skupine Interpipe v skladu z uvodno izjavo 39. Na podlagi tega so bile izvedene prilagoditve za prevoz, zavarovanje, manipuliranje, natovarjanje in druge tozadevne stroške, stroške kredita ter provizije, kadar je bilo primerno in upravičeno.
3.5.4 Stopnja dampinga
(59)
Stopnja dampinga je bila izračunana v skladu z uvodno izjavo 40.
(60)
Kot v zadnji preiskavi in v skladu s standardno prakso institucij je bila za celotno skupino izračunana enotna stopnja dampinga. Z metodo za izračun je bil obseg dampinga izračunan za vsakega posameznega proizvajalca izvoznika pred določitvijo tehtane povprečne stopnje dampinga za skupino kot celoto. Treba je opozoriti, da je bila ta metodologija drugačna od metodologije, ki se je uporabila v zadnji preiskavi, ko je bil damping izračunan z združitvijo vse proizvodnje, dobičkonosnosti in prodaje proizvajalcev v Uniji. Spremenjene okoliščine, ki upravičujejo to spremembo metodologije, so pogojene s spremembo podjetniške strukture skupine, ki omogoča opredelitev proizvajalca v skupini glede na prodajo in proizvodnjo.
(61)
Primerjava je pokazala obstoj več kot 10-odstotnega dampinga za sodelujočo skupino proizvajalcev izvoznikov, ki je v OPP izvažala v Unijo.
4. VERJETNOST NADALJEVANJA DAMPINGA
4.1 Uvodne opombe
(62)
Iz navedenih premislekov sledi, da se je damping nadaljeval v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Zato je v nadaljevanju obravnavana verjetnost nadaljevanja dampinga v primeru izteka ukrepov.
4.1.1 Hrvaška
(63)
Kot navaja uvodna izjava 46, je bila v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ugotovljena znatna stopnja dampinga. Vendar se je lastnik proizvajalca izvoznika pozneje odločil odprodati družbo in posledično je proizvajalec izvoznik jeseni 2011 prenehal sprejemati nova naročila in do konca leta 2011 ustavil vso proizvodnjo brezšivnih cevi. Od leta 2012 zato ni več proizvodnje brezšivnih cevi v Hrvaški, izvoz v obdobju po OPP pa je bil količinsko zelo omejen.
(64)
Preiskava je pokazala, da družba, ki proizvaja po naročilu, nima velikih zalog. Zaradi zelo različnih cevi in visokih stroškov velike zaloge ne pomenijo nobene ekonomske koristi.
(65)
Zaradi navedenega premisleka in ob upoštevanju, da je prodaja družbe še vedno v teku, je nadaljevanje dampinga brezšivnih cevi s poreklom iz Hrvaške srednjeročno zelo malo verjetno.
4.1.2 Rusija
4.1.2.1 Uvodne opombe
(66)
Po analizi obstoja dampinga v OPP je bila proučena tudi verjetnost nadaljevanja dampinga.
(67)
V zvezi s tem so bili analizirani naslednji dejavniki: obseg in cene dampinškega uvoza iz Rusije, proizvodna zmogljivost in prosta zmogljivost v Rusiji, privlačnost trga Unije in drugih trgov tretjih držav.
4.1.2.2 Obseg in cene dampinškega uvoza iz Rusije.
(68)
Po uvedbi dokončnih ukrepov junija 2006 in njihovi reviziji avgusta 2008 z Uredbo Sveta (ES) št. 812/2008 (18) se je uvoz, deklariran s poreklom iz Rusije, vztrajno zmanjševal in ostal nizek do konca OPP.
(69)
V istem obdobju so cene dampinškega uvoza iz Rusije ostale relativno nizke.
4.1.2.3 Proizvodna zmogljivost in prosta zmogljivost v Rusiji
(70)
Ob pomanjkanju preverjenih podatkov je iz različnih javno dostopnih virov informacij razvidno, da celotna proizvodna zmogljivost brezšivnih cevi v Rusiji znatno presega povpraševanje na domačem trgu.
(71)
Čeprav tržni delež Rusije v Uniji ni znatno nad 1 %, je obstoječa zmogljivost Rusije ocenjena na skoraj 4 milijone metričnih ton na leto. Ruska industrija deluje zgolj na ocenjenih 70 % svoje proizvodne zmogljivosti. Če odštejemo znano domačo potrošnjo in obseg izvoza na druge trge v skladu z rusko izvozno statistiko, dobimo trenutno prosto zmogljivost, ki presega 1 milijon metričnih ton na leto, kar predstavlja skoraj 65 % potrošnje Unije. Kljub trenutnem presežku zmogljivosti in na podlagi informacij pritožnika, ki jim zainteresirane strani niso nasprotovale, se zdi, da se zmogljivost Rusije v naslednjih letih lahko še dodatno poveča. En proizvajalec izvoznik v Rusiji je trdil, da deluje na višji stopnji zmogljivosti in v bližnji prihodnosti nima namena povečati svoje proizvodne zmogljivosti. Ta proizvajalec izvoznik je tudi trdil, da so v skladu z ugledno tržno raziskavo stopnje izkoriščenosti zmogljivosti ruske industrije pri proizvodnji brezšivnih cevi „visoke“ ter da je obseg proizvodnje zadevnega izdelka v Rusiji v skladu z domačo potrošnjo. Ker se je družba odločila, da ne bo sodelovala, informacije, ki jih je predložila, niso bile na voljo v dokumentaciji niti jih ni bilo mogoče preveriti. Poleg tega v tej publikaciji izraz „visok“ ni bil uporabljen in zato glede tega ni bilo možno priti do zaključka. Zato pripombe glede stopnje proizvodnje in potrošnje zadevnega izdelka v Rusiji niso razvrednotile pomena ugotovitve o obstoju znatne proste zmogljivosti v Rusiji. Treba je opomniti, da po razkritju ugotovitev preiskave vsem zainteresiranim stranem obstoječi zmogljivosti, ocenjeni na skoraj 4 milijone metričnih ton na leto, ni nihče nasprotoval.
4.1.2.4 Privlačnost trga Unije in drugih trgov tretjih držav
(72)
Kot je navedeno zgoraj, je na ruskem domačem trgu proizvodna zmogljivost znatno prevelika, kar kaže na to, da je Rusija prisiljena poiskati druge trge, ki bodo absorbirali ta presežek proizvodne zmogljivosti.
(73)
Trg Unije je eden od največjih trgov na svetu in se še povečuje. Glede na informacije, zbrane med preiskavo, je očitno, da so ruske družbe pokazale velik interes za okrepitev svoje prisotnosti na enem od največjih trgov na svetu in ohranjanje znatnega tržnega deleža na trgu Unije. En proizvajalec izvoznik v Rusiji je trdil, da bi morale biti informacije, predložene v skladu z zahtevami iz obvestila o začetku, osnova za ugotovitve o obstoju dampinga ter verjetnosti ponovitve dampinga in škode, namesto da se ugotavlja na podlagi najboljših razpoložljivih dejstev. Vendar ko se je ta ruski proizvajalec izvoznik odločil, da ne bo nadaljeval sodelovanja, je navedel, da zaradi postopkov notranjega prestrukturiranja, izpolnjenega vprašalnika, ki bi vključeval informacije, predložene po začetku postopka, ne bi bilo mogoče uporabiti za ugotavljanje, ali obstaja verjetnost nadaljevanja ali ponovitve dampinga oziroma ali so se okoliščine spremenile tako, da upravičujejo pregled ravni ukrepov. Zato se je ocenilo, da teh informacij ni mogoče uporabiti.
4.1.2.5 Sklep o verjetnosti nadaljevanja dampinga
(74)
Na podlagi navedenih ugotovitev je mogoče skleniti, da se iz Rusije še vedno uvaža po dampinških cenah in da se bo damping z veliko verjetnostjo nadaljeval. Glede na trenutno in prihodnjo možno prosto zmogljivost v Rusiji ter glede na to, da je trg Unije eden od največjih trgov na svetu s privlačno ravnjo cen, je mogoče skleniti, da bodo ruski izvozniki v primeru izteka veljavnosti protidampinških ukrepov verjetno še dodatno povečali svoj izvoz v Unijo po dampinških cenah.
4.1.3 Ukrajina
4.1.3.1 Uvodne opombe
(75)
Po analizi obstoja dampinga v OPP (uvodne izjave 54 do 61) je bilo proučeno tudi, ali obstaja verjetnost nadaljevanja dampinga.
(76)
V zvezi s tem so bili analizirani naslednji elementi: obseg in cene dampinškega uvoza iz Ukrajine, proizvodna zmogljivost in prosta zmogljivost v Ukrajini ter privlačnost trga Unije in drugih trgov tretjih držav.
4.1.3.2 Obseg in cene dampinškega uvoza iz Ukrajine
(77)
Po uvedbi dokončnih ukrepov junija 2006 se je uvoz iz Ukrajine znatno zmanjšal in ostal na precej nizki ravni s tržnim deležem Unije manj kot 2 %. V istem obdobju so cene dampinškega uvoza iz Ukrajine ostale relativno nizke. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da so bile povprečne prodajne cene na drugih izvoznih trgih zunaj Unije, kjer se niso uporabile protidampinške dajatve, na podobni ali celo nižji ravni kot prodajne cene v Uniji.
4.1.3.3 Proizvodna zmogljivost in prosta zmogljivost v Ukrajini
(78)
Po javno dostopnih informacijah obstajajo trije glavni ukrajinski proizvajalci brezšivnih cevi z ocenjeno skupno proizvodno zmogljivostjo okoli 1,5 milijona ton letno ali skoraj enako celotni potrošnji Unije.
(79)
Čeprav je ukrajinski tržni delež v Uniji malo manj kot 2 %, je prosta zmogljivost Ukrajine ocenjena na 50 % ali 750 000 ton na leto, kar predstavlja skoraj polovico potrošnje Unije.
4.1.3.4 Privlačnost trga Unije in drugih tretjih trgov
(80)
Preiskava je potrdila, da vsi trije glavni ukrajinski proizvajalci brezšivnih cevi izvažajo zadevni izdelek v Unijo. Preiskava je tudi ugotovila, da sodelujoča stran izvaža v Unijo po dampinških cenah. Javno dostopne informacije poleg tega kažejo, da drugi glavni ukrajinski proizvajalci izvažajo brezšivne cevi v Unijo po cenah, nižjih od cen sodelujoče družbe.
4.1.3.5 Sklep o verjetnosti nadaljevanja dampinga
(81)
Ker se iz Ukrajine še vedno uvaža po dampinških cenah in se na trge zunaj Evropske unije izvaža po cenah, podobnih ali celo nižjih od cen Unije, ker so v Ukrajini znatne proste zmogljivosti ter ker je trg Unije eden od največjih trgov na svetu, je mogoče sklepati, da bodo v primeru izteka veljavnosti protidampinških ukrepov ukrajinski izvozniki verjetno še dodatno povečali svoj izvoz v Unijo po dampinških cenah.
4.2 Sklep
(82)
Glede na navedene premisleke se sklene, da obstaja v primeru izteka obstoječih ukrepov znatno in dejansko tveganje nadaljevanja dampinga pri brezšivnih ceveh s poreklom iz Ukrajine in Rusije. Po drugi strani se na podlagi posebnih okoliščin, ki so bile ugotovljene, da obstajajo v zvezi s Hrvaško, sklene, da ne obstaja tveganje nadaljevanja dampinga v primeru izteka obstoječih protidampinških ukrepov za uvoz brezšivnih cevi s poreklom iz Hrvaške.
5. PROIZVODNJA UNIJE IN INDUSTRIJA UNIJE
(83)
Znotraj Unije brezšivne cevi proizvaja okoli 19 proizvajalcev/skupin proizvajalcev, ki sestavljajo industrijo Unije v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe.
(84)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 14, je bil izbran vzorec, ki je zajemal štiri proizvajalce/skupne družbe proizvajalcev od naslednjih 19 proizvajalcev Unije, ki so predložili zahtevane informacije:
-
Arcelor Mittal Tubular Products Ostrava, Češka,
-
Arcelor Mittal Tubular Products Roman S.A., Romunija,
-
Benteler Stahl/Rohr GmbH, Nemčija,
-
Huta Batory, Poljska,
-
Ovako Steel AB, Švedska,
-
Productos Tubulares S.A., Španija,
-
Rohrwerk Max Hütte GmbH, Nemčija,
-
Rurexpol Sp. z o.o., Poljska,
-
Silcotub, Romunija,
-
Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamo, Italija,
-
Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Španija,
-
TMK Artrom, Romunija,
-
Valcovny Trub Chomutov, Češka,
-
Vallourec Mannesmann Oil and Gas, Francija,
-
Vitkovice Valcovnatrub AS, Češka,
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Nemčija,
-
V & M, Francija,
-
Voest Alpine Tubulars, Avstrija,
-
Železiarne Podbrezová, Slovaška.
(85)
Opozoriti je treba, da so štirje vzorčeni proizvajalci Unije predstavljali 30 % celotne proizvodnje Unije v OPP in 35 % celotne prodaje na trgu Unije, navedenih 19 proizvajalcev pa je predstavljalo 100 % celotne proizvodnje Unije v OPP, kar se šteje za reprezentativno za celotno proizvodnjo Unije.
6. POLOŽAJ NA TRGU UNIJE
6.1 Potrošnja na trgu Unije
(86)
Potrošnja Unije je bila določena na podlagi obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije in Eurostatovih podatkov o celotnem uvozu EU.
(87)
Na podlagi teh podatkov je bilo ugotovljeno, da se je med letom 2008 in OPP potrošnja Unije zmanjšala za 34 %, in sicer z 2 597 110 ton na 1 724 743 ton. Potrošnja leta 2008 je bila zelo visoka, kar je mogoče pojasniti z dejstvom, da so visoke cene nafte in plina leta 2008 spodbudile naložbe v te sektorje in se je zato povečalo povpraševanje. Do glavnega zmanjšanja je prišlo leta 2009, ko se je potrošnja zmanjšala za skoraj 50 %. Po letu 2009 se je potrošnja zopet začela povečevati, ta trend pa se je nadaljeval do OPP.
2008
2009
2010
OPP
Potrošnja Unije (v tonah)
2 597 110
1 345 551
1 609 118
1 724 743
Indeks
100
52
62
66
6.2 Uvoz iz zadevnih držav
6.2.1 Kumulacija
(88)
V prejšnjih preiskavah je bil uvoz brezšivnih cevi s poreklom iz Hrvaške, Rusije in Ukrajine ocenjen kumulativno v skladu s členom 3(4) osnovne uredbe. Proučeno je bilo, ali je bila kumulativna ocena primerna tudi za sedanjo preiskavo.
(89)
V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da je bila stopnja dampinga, ugotovljena v zvezi z uvozom iz vsake države, nad stopnjo de minimis. Glede količin je bila izvedena analiza verjetnega prihodnjega obsega izvoza vsake države v primeru razveljavitve ukrepov. Pokazala je, da se bo v primeru razveljavitve ukrepov uvoz iz Rusije in Ukrajine z razliko od Hrvaške najverjetneje povečal na stopnje, ki bodo bistveno večje od tistih iz OPP in zagotovo ne bodo zanemarljive. V zvezi s Hrvaško se je ugotovilo, da je bil v obravnavanem obdobju uvoz v Unijo zanemarljiv, po OPP pa se je proizvodnja celo popolnoma ustavila. Zato ni verjetno, da se bodo te razmere kratkoročno spremenile.
(90)
Ker je bil obseg dampinškega uvoza iz Hrvaške v OPP zanemarljiv in ker se zaradi razlogov, pojasnjenih v uvodni izjavi 88, verjetno ne bo povečal, se je štelo, da merila iz člena 3(4) osnovne uredbe v zvezi z uvozom iz Hrvaške niso bila izpolnjena.
(91)
Glede uvoza iz treh zadevnih držav je bilo s preiskavo ugotovljeno, da so si bile uvožene brezšivne cevi iz teh držav podobne v svojih osnovnih fizikalnih in tehničnih lastnostih. Različne vrste uvoženih brezšivnih cevi so bile zamenljive z vrstami, proizvedenimi v Uniji, in so bile tržene v Uniji v istem obdobju. Glede na navedeno se je štelo, da so uvožene brezšivne cevi s poreklom iz zadevnih držav konkurirale z brezšivnimi cevmi, proizvedenimi v Uniji.
(92)
Na podlagi navedenega se je štelo, da so bila v zvezi z Rusijo in Ukrajino izpolnjena vsa merila iz člena 3(4) osnovne uredbe. Uvoz iz teh dveh držav je bil zato proučen kumulativno. Ker merila iz člena 3(4) osnovne uredbe in zlasti pogoji konkurence med temi uvoženimi izdelki za primer Hrvaške niso bili izpolnjeni, je bil uvoz s poreklom iz te države proučen individualno.
6.3 Uvoz iz Rusije in Ukrajine
6.3.1 Obseg, tržni delež in cene uvoza
(93)
Glede na Eurostatove podatke se je v obravnavanem obdobju obseg uvoza zadevnega izdelka s poreklom iz Rusije in Ukrajine zmanjšal za 47 %. Natančneje, do velikega 44-odstotnega zmanjšanja je prišlo leta 2009, od takrat pa se je uvoz dodatno nekoliko zmanjšal s 40 611 ton na 38 108 ton. Pri tem je treba upoštevati, da se je hkrati zmanjševala tudi potrošnja.
(94)
Tržni delež ruskega in ukrajinskega uvoza se je v obravnavanem obdobju znižal z 2,7 % na 2,2 %.
(95)
Tehtane povprečne cene uvoza brezšivnih cevi so se leta 2009 zmanjšale za 15 odstotnih točk, nato pa so se znova povečale in v OPP dosegle isto raven kot leta 2008. To zmanjšanje in poznejše povečanje je okvirno sledilo trendu stroškov surovin.
2008
2009
2010
OPP
Uvoz (v tonah)
72 328
40 611
39 505
38 108
Indeks
100
56
55
53
Tržni delež v %
2,8 %
3,0 %
2,5 %
2,2 %
Indeks
100
111
93
88
Cena uvoza
741,03
627,66
649,96
734,22
Indeks
100
85
88
99
6.3.2 Nelojalno nižanje prodajnih cen
(96)
Ob upoštevanju nesodelovanja ruskih proizvajalcev izvoznikov je bilo treba nelojalno nižanje prodajnih cen v zvezi z uvozom iz Rusije določiti na podlagi statistike uvoza glede na oznake KN, pri kateri so bile informacije zbrane na podlagi člena 14(6) osnovne uredbe. Nelojalno nižanje cen v zvezi z uvozom iz Ukrajine je bilo ugotovljeno z uporabo izvoznih cen sodelujočega ukrajinskega proizvajalca izvoznika, brez protidampinške dajatve. Upoštevale so se zadevne prodajne cene industrije Unije za neodvisne stranke, po potrebi prilagojene na raven franko tovarna. Stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen za uvoz brezšivnih cevi s poreklom iz Rusije in Ukrajine je bila v OPP brez protidampinške dajatve med 20,4 % in 55,4 %.
6.4 Uvoz iz Hrvaške
6.4.1 Obseg, tržni delež in cene uvoza iz Hrvaške
(97)
Glede na Eurostatove podatke se je v obravnavanem obdobju obseg uvoza zadevnega izdelka s poreklom iz Hrvaške zmanjšal za 133 %. Leta 2008 je bil obseg zelo omejen, nato se je povečeval do leta 2010, v OPP pa se je zopet nekoliko zmanjšal. Na splošno je raven uvoza iz Hrvaške ostala zelo nizka v celotnem obravnavanem obdobju.
(98)
Tržni delež uvoza iz Hrvaške se je v obravnavanem obdobju povečal z 0,1 % na 0,3 %.
(99)
Uvozne cene so se v obravnavanem obdobju postopno zmanjšale za 23 %.
2008
2009
2010
OPP
Uvoz
Indeks
100
153
251
233
Tržni delež v %
0,1 %
0,2 %
0,3 %
0,3 %
Cena uvoza
Indeks
100
89
74
77
6.4.2 Nelojalno nižanje prodajnih cen
(100)
Nelojalno nižanje prodajnih cen je bilo določeno z uporabo izvoznih cen sodelujočega hrvaškega proizvajalca, brez protidampinške dajatve, in sicer v višini 29,3 %. Ker drugih proizvajalcev izvoznikov v Hrvaški ni bilo, ta sklep velja za celotno državo.
6.5 Druge države, ki jih zadevajo protidampinški ukrepi
(101)
Glede na Eurostatove podatke se je obseg uvoza brezšivnih cevi s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, kot so opredeljene v členu 1(1) Uredbe Sveta (ES) št. 926/2009 (19), v obravnavanem obdobju zmanjšal za 80 %.
(102)
Tržni delež kitajskega uvoza se je zmanjšal z 20,5 % v letu 2008 na 3,1 % v OPP.
7. GOSPODARSKI POLOŽAJ INDUSTRIJE UNIJE
(103)
Komisija je v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe proučila vse pomembne gospodarske dejavnike in kazalce, ki vplivajo na stanje industrije Unije.
7.1 Uvodne opombe
(104)
Glede na to, da je bilo v zvezi z industrijo Unije uporabljeno vzorčenje, je bila škoda ocenjena na podlagi informacij, zbranih na ravni celotne industrije Unije, kot je določeno v uvodni izjavi 57, in na podlagi informacij, zbranih na ravni vzorčenih proizvajalcev Unije.
(105)
Pri vzorčenju je bila v skladu z uveljavljeno prakso narejena analiza nekaterih kazalcev škode (proizvodnja, zmogljivost, produktivnost, prodaja, tržni delež, rast in zaposlovanje) za industrijo Unije kot celoto, medtem ko so bili navedeni kazalci škode, ki so povezani z delovanjem individualnih družb, to so cene, stroški proizvodnje, dobičkonosnost, plače, naložbe, donosnost naložb, denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala, proučeni na podlagi informacij, zbranih na stopnji vzorčenih proizvajalcev Unije.
7.2 Podatki o industriji Unije
(a) Proizvodnja
(106)
Proizvodnja industrije Unije se je zmanjšala za 16 % med letom 2008 in OPP, tj. s 3 479 266 ton na 2 917 325 ton. Obseg proizvodnje se je leta 2009 zelo zmanjšal zaradi globalne gospodarske recesije, in sicer za 43 %. Zaradi izboljšanja povpraševanja se je obseg proizvodnje leta 2010 in v OPP okrepil, med letom 2009 in OPP je narasel za 27 %, vendar ni več dosegel ravni iz leta 2008. Obseg proizvodnje je imel podoben trend kot povpraševanje, vendar se je zaradi povpraševanja na trgih zunaj EU zmanjšal manj kot potrošnja na trgu Unije.
Industrija Unije
2008
2009
2010
OPP
Obseg proizvodnje (v tonah)
3 479 266
1 979 967
2 675 053
2 917 325
Indeks
100
57
77
84
(b) Zmogljivost in stopnje izkoriščenosti zmogljivosti
(107)
Proizvodna zmogljivost je v obravnavanem obdobju ostala stabilna. Ker se je proizvodnja zmanjšala za 16 %, se je izkoriščenost zmogljivosti leta 2008 zmanjšala z 80 % na 67 % v OPP. Vendar je do velikega zmanjšanja z 80 % na 45 % prišlo leta 2009 zaradi zmanjšanja obsega proizvodnje. Leta 2010 in v OPP se je izkoriščenost zmogljivosti stalno povečevala.
Industrija Unije
2008
2009
2010
OPP
Zmogljivost
4 334 520
4 378 520
4 332 520
4 357 520
Indeks
100
101
100
101
Izkoriščenost zmogljivosti
80 %
45 %
62 %
67 %
Indeks
100
56
77
83
(c) Zaloge
(108)
Kar zadeva zaloge, je večina proizvodnje odvisna od naročil. Stopnja zalog vzorčenih proizvajalcev se je leta 2009 znatno zmanjšala, nato pa se je od leta 2010 do OPP povečevala z rahlim nihanjem skoraj do stopnje iz leta 2008, zato se šteje, da v tem primeru zaloge niso ustrezen kazalnik škode.
Vzorčeni proizvajalci
2008
2009
2010
OPP
Končne zaloge (v tonah)
106 078
82 788
107 490
104 184
Indeks
100
78
101
98
(d) Obseg prodaje
(109)
Prodaja industrije Unije na trgu Unije se je med letom 2008 in OPP zmanjšala za 21 %. Po zmanjšanju za 42 % leta 2009 se je obseg prodaje do OPP znova povečal za 21 odstotnih točk. Ta razvoj je v skladu z razvojem potrošnje na trgu Unije, ki se je leta 2009 zmanjšala za 48 % zaradi gospodarske recesije in je pozneje začela okrevati.
Industrija Unije
2008
2009
2010
OPP
Prodaja nepovezanim stranem v Uniji (v tonah)
1 445 070
841 514
1 060 349
1 135 572
Indeks
100
58
73
79
(e) Tržni delež
(110)
Industriji Unije je uspelo postopno povečati tržni delež med letom 2008 in OPP. To povečanje je zlasti posledica veljavnih protidampinških ukrepov za uvoz iz Ljudske republike Kitajske od leta 2009. Spodaj naveden tržni delež je delež celotne prodaje industrije Unije nepovezanim in povezanim strankam v Uniji kot delež potrošnje Unije.
Industrija Unije
2008
2009
2010
OPP
Tržni delež
70,2 %
78,7 %
84,5 %
85,2 %
Indeks
100
112
120
121
(f) Rast
(111)
Med letom 2008 in OPP, ko se je potrošnja Unije zmanjšala za 34 %, se je obseg prodaje industrije Unije zmanjšal le za 21 %. Industrija Unije je zato pridobila tržni delež, uvoz iz Rusije in Ukrajine pa se je v istem obdobju zmanjšal za 0,6 %.
(g) Zaposlenost
(112)
Stopnja zaposlenosti v industriji Unije se je med letom 2008 in OPP zmanjšala za 8 %. Zmanjševanje se je začelo leta 2009, nadaljevalo leta 2010, v OPP pa se je znova povečalo za 11 % v primerjavi z letom 2010. To kaže, da se je industriji Unije uspelo prilagoditi novim razmeram na trgu.
Industrija Unije
2008
2009
2010
OPP
Zaposlenost
14 456
13 131
12 073
13 368
Indeks
100
91
84
92
(h) Produktivnost
(113)
Produktivnost delovne sile industrije Unije, merjena kot proizvodnja na ekvivalent polne zaposlitve na leto, je bila v obravnavanem obdobju nestanovitna.
Industrija Unije
2008
2009
2010
OPP
Produktivnost v tonah na zaposlenega
240,7
150,8
221,6
218,2
Indeks
100
63
92
91
(i) Višina stopnje dampinga
(114)
Glede na celoten obseg uvoza iz zadevnih držav vpliva velikosti dejanskih stopenj dampinga na industrijo Unije ni mogoče šteti za zanemarljivega.
7.3 Podatki, ki se nanašajo na vzorčene proizvajalce Unije
(a) Prodajne cene in dejavniki, ki vplivajo na domače cene
(115)
Prodajne cene na enoto industrije Unije so se znižale za 13 % med letom 2008 in OPP. Cene so se leta 2009 nekoliko zvišale, preden so padle leta 2010 za 17 %. Cene v OPP so se nekoliko zvišale v primerjavi z letom 2010. Ta razvoj cen je povezan z dejstvom, da je bilo leta 2008 povpraševanje zelo veliko, zaradi visokih cen surovin pa so se prodajne cene povečale. Učinke tega je bilo še vedno mogoče čutiti v prvi polovici leta 2009. V drugi polovici leta 2009 se je povpraševanje znatno zmanjšalo, cene pa so se znižale zaradi trenda zniževanja cen surovin. V OPP je bilo videti, da se je zmanjševanje cen ustavilo.
Vzorčeni proizvajalci
2008
2009
2010
OPP
Povprečna prodajna cena na enoto (EUR/tono)
1 286
1 300
1 086
1 115
Indeks
100
101
84
87
(b) Plače
(116)
Med letom 2008 in OPP se je povprečna plača na ekvivalent polnega delovnega časa zmanjšala za 12 % v obravnavanem obdobju. Vendar ni mogoče sprejeti nobenih smiselnih sklepov.
(c) Naložbe in zmožnost zbiranja kapitala
(117)
Naložbe v brezšivne cevi so se v obravnavanem obdobju povečale za 24 %. V OPP so bile naložbe znatne in so presegle 100 milijonov EUR. Brezšivne cevi so kapitalsko intenzivna industrija, ki zahteva znatne naložbe v proizvodne linije, da ostane konkurenčna. Preiskava je pokazala, da so bile naložbe namenjene ohranitvi proizvodne zmogljivosti na sedanji ravni in ne povečanju obsega proizvodnje. Prav tako je bilo ugotovljeno, da vzorčeni proizvajalci niso imeli težav pri zbiranju kapitala v obravnavanem obdobju.
Vzorčeni proizvajalci
2008
2009
2010
OPP
Naložbe (v 1 000 EUR)
83 334
91 330
101 775
103 635
Indeks
100
110
122
124
(d) Dobičkonosnost na trgu Unije
(118)
Čeprav je dobičkonosnost v obravnavanem obdobju padla za 66 %, je vzorčenim proizvajalcem v celotnem obravnavanem obdobju uspelo doseči dobiček. Dobiček, dosežen med letom 2008 in OPP je bil nad ciljnim dobičkom, določenim v zadnji preiskavi, ki je znašal 3 %. Leto 2008 je bilo zelo uspešno leto z velikimi dobički. Leta 2009 in tudi leta 2010 je dobičkonosnost padla za 50 % v primerjavi s prejšnjim letom, v OPP pa se je dobičkonosnost znova povečala za 35 % v primerjavi z letom 2010 in je znašala 6,6 %. Zaradi stalnega svetovnega povpraševanja po izdelkih vzorčenih proizvajalcev, kar je slednjim omogočalo zmanjšanje stalnih stroškov, se je industriji Unije uspelo prilagoditi zmanjšanemu povpraševanju v EU. Dobičkonosnost je po letu 2008 padla zaradi gospodarske recesije, ki je povzročila znaten padec povpraševanja, padec cen in zmanjšanje obsega proizvodnje, kar je negativno vplivalo na stroške proizvodnje.
Vzorčeni proizvajalci
2008
2009
2010
OPP
Dobičkonosnost na trgu Unije (%)
19,7 %
9,6 %
4,9 %
6,7 %
Indeks
100
49
25
34
(e) Donosnost naložb
(119)
Donosnost naložb, izražena kot celoten dobiček, ustvarjen iz dejavnosti brezšivnih cevi, v odstotkih čiste knjigovodske vrednosti sredstev, neposredno in posredno povezan s proizvodnjo brezšivnih cevi, je sledila navedenemu trendu dobičkonosnosti v celotnem obravnavanem obdobju in je v celotnem obravnavanem obdobju ostala pozitivna. Donosnost naložb je v obravnavanem obdobju padla za 80 %, v OPP pa je v primerjavi z letom 2010 znova narasla za 50 %.
Vzorčeni proizvajalci
2008
2009
2010
OPP
Donosnost naložb (%)
30 %
7 %
4 %
6 %
Indeks
100
23
13
20
(f) Denarni tok
(120)
Likvidnostni položaj se je znatno poslabšal med letom 2008 in OPP, saj je nazadoval za 93 %. Denarni tok se ni razvijal enako kot dobičkonosnost, kar je mogoče pojasniti s stroški amortizacije, ki so običajno visoki za to kapitalsko intenzivno industrijo.
Vzorčeni proizvajalci
2008
2009
2010
OPP
Denarni tok (v 1 000 EUR)
466 198
345 152
45 562
33 614
Indeks
100
74
10
7
(g) Okrevanje od učinkov preteklega dampinga
(121)
Zgoraj proučeni kazalci hkrati kažejo, da je industrija Unije utrpela škodo zaradi gospodarske recesije, saj so se obseg prodaje, obseg proizvodnje, donosnost naložb in denarni tok znižali, ter da je industrija Unije prilagodila svojo proizvodno opremo novemu gospodarskemu okolju, da bo lahko izkoristila priložnosti na trgih Unije in na trgih zunaj Unije, zlasti v segmentih, kjer je mogoče doseči visoke stopnje. Izboljšanje gospodarskega in finančnega položaja industrije Unije po uvedbi protidampinških ukrepov leta 2006 za uvoz iz zadevnih držav in leta 2009 za uvoz iz Ljudske republike Kitajske kaže, da so ukrepi učinkoviti in da je IU okrevala po učinkih preteklih dampinških praks, čeprav ni več dosegla ravni dobičkonosnosti iz leta 2008.
7.4 Sklep
(122)
Čeprav se je potrošnja industrije Unije zmanjšala za 34 %, ji je uspelo povečati tržni delež, obseg proizvodnje in obseg prodaje pa sta se zmanjšala manj kot potrošnja. Industrija Unije je imela dobiček v celotnem obravnavanem obdobju. Glede na navedeno je mogoče skleniti, da industrija Unije v obravnavanem obdobju ni utrpela materialne škode.
8. VERJETNOST PONOVITVE ŠKODE
(123)
Kot je navedeno v uvodnih izjavah 69, 70, 77 in 78, imajo proizvajalci izvozniki v Rusiji in Ukrajini možnost znatno povečati svoj obseg izvoza v Unijo tako, da uporabijo razpoložljive proste zmogljivosti v višini okoli 1 750 000 ton, kar je enako celotni potrošnji Unije. Celotna zmogljivost proizvajalcev izvoznikov v Rusiji in Ukrajini znaša 5 500 000 ton. Zaradi tega je verjetno, da bi ob razveljavitvi ukrepov na trg Unije prodrle znatne količine ruskih in ukrajinskih brezšivnih cevi, da si povrnejo izgubljeni tržni delež zaradi veljavnih protidampinških dajatev in ga še povečajo.
(124)
Kot je poudarjeno v uvodni izjavi 95, so bile cene uvoza iz Rusije in Ukrajine nizke in so nelojalno nižale prodajne cene EU. Te nizke cene se bodo najverjetneje še naprej zaračunavale. Kot je navedeno v uvodni izjavi 80, lahko v primeru Ukrajine cene še dodatno padejo. Tako gibanje cen, skupaj z zmožnostjo izvoznikov v teh državah, da na trg Unije dobavijo znatne količine zadevnega izdelka, bi imelo po vsej verjetnosti negativen učinek na cene na trgu Unije, s pričakovanim negativnim vplivom na gospodarski položaj industrije Unije. Kot je navedeno, je finančna uspešnost industrije Unije tesno povezana z ravnijo cen na trgu Unije. Kot je bilo ugotovljeno v zadnji preiskavi, obstaja verjetnost, da bi izpostavljenost industrije Unije večjemu obsegu uvoza iz Rusije in Ukrajine po dampinških cenah povzročila poslabšanje njenega finančnega stanja. Na podlagi tega se sklene, da bi bila posledica razveljavitve ukrepov za uvoz s poreklom iz Rusije in Ukrajine po vsej verjetnosti ponovitev škode industriji Unije.
(125)
Opozoriti je treba, da so bili leta 2006 uvedeni protidampinški ukrepi, da bi ublažili učinke škodljivega dampinga zaradi uvoza med drugim iz Hrvaške, Rusije in Ukrajine. Vendar industrija Unije ni mogla v celoti izkoristiti teh ukrepov, ker so tržne deleže teh držav nadomestile nizke cene kitajskega uvoza. To je gotovo omejilo okrevanje industrije Unije, dokler niso bili leta 2009 uvedeni ukrepi proti Kitajski. Zato je mogoče skleniti, da okrevanja industrije Unije po preteklem dampingu ni mogoče šteti za celovito in da je industrija Unije še zmeraj občutljiva na škodljiv učinek, ki ga morda povzroča navzočnost velikih količin dampinškega uvoza na trg Unije.
(126)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 60, je edini obrat na Hrvaškem naprodaj, proizvodnja se je v celoti ustavila in se verjetno ne bo v kratkem nadaljevala. Glede na zanemarljiv obseg izvoza v Unijo bi poleg tega tudi v primeru nadaljevanja proizvodnje v kratkem še vedno bilo zelo malo verjetno, da bi obseg izvoza v Unijo dosegel enako raven kot v preteklosti.
(127)
Glede na zanemarljiv izvoz v obravnavanem obdobju in dejstvo, da se je po OPP proizvodnja popolnoma ustavila, se sklene, da razveljavitev ukrepov za uvoz s poreklom iz Hrvaške najverjetneje ne bi povzročila ponovitve škode industriji Unije.
9. INTERES UNIJE
9.1 Uvod
(128)
V skladu s členom 21 osnovne uredbe je bilo proučeno, ali bi bila ohranitev obstoječih protidampinških ukrepov proti Rusiji in Ukrajini v nasprotju z interesom Unije kot celote. Določitev interesa Unije je temeljila na oceni vseh različnih vpletenih interesov. Treba je opozoriti, da se v prejšnjih preiskavah sprejetje ukrepov ni štelo za nasprotno interesu Unije. Poleg tega dejstvo, da gre pri sedanji preiskavi za pregled, tj. analizo položaja, v katerem že veljajo protidampinški ukrepi, omogoča oceno kakršnega koli neupravičenega negativnega učinka sedanjih protidampinških ukrepov na zadevne strani.
(129)
Na podlagi tega je bilo proučeno, ali so kljub sklepom o verjetnosti ponovitve škodljivega dampinga obstajali utemeljeni razlogi za sklep, da ohranitev ukrepov proti uvozu s poreklom iz Rusije in Ukrajine v tem konkretnem primeru ni v interesu Unije.
9.2 Interes industrije Unije
(130)
Industrija Unije je dokazala, da je strukturno sposobna preživeti. To je potrdil pozitiven razvoj njenega gospodarskega položaja v obravnavanem obdobju. Dober pokazatelj, da se je industriji Unije uspelo prilagoditi spremenjenim tržnim razmeram, je zlasti dejstvo, da je industrija Unije v obravnavanem obdobju povečala svoj tržni delež. Industrija Unije je tudi imela dobiček v celotnem obravnavanem obdobju.
(131)
Upravičeno se lahko pričakuje, da bo industrija Unije še naprej uživala koristi, če se ukrepi ohranijo. Uvedba ukrepov bo industriji Unije omogočila povečanje obsega prodaje in stopnjo dobička, s čimer bo lahko še naprej vlagala v svoje proizvodne obrate. V primeru, da se ukrepi proti uvozu s poreklom iz Rusije in Ukrajine ne bi ohranili, je verjetno, da bo industrija Unije ponovno utrpela škodo zaradi povečanega uvoza po dampinških cenah iz teh držav in da se bo njen finančni položaj poslabšal.
9.3 Interes uvoznikov
(132)
Treba je opozoriti, de je bilo v prejšnjih preiskavah ugotovljeno, da vpliv uvedbe ukrepov za uvoznike ne bo znaten. Kot je navedeno v uvodni izjavi 18, so izpolnjene vprašalnike predložili trije uvozniki, ki so tudi v celoti sodelovali v tej preiskavi. Navedli so, da ukrepi zvišujejo cene. Vendar kot je pokazala preiskava, se sodelujoči uvozniki oskrbujejo z brezšivnimi cevmi od različnih dobaviteljev iz več različnih držav, cene pa so konkurenčne, zato bo morebiten vpliv nadaljevanja ukrepov za uvoz iz Rusije in Ukrajine omejen.
(133)
Na podlagi navedenega je bilo ugotovljeno, da trenutno veljavni ukrepi ne vplivajo bistveno na finančni položaj uvoznikov in da nadaljevanje ukrepov ne bi pretirano vplivalo na njih.
9.4 Interes uporabnikov
(134)
Glede na razpoložljive informacije se zdi, da je delež brezšivnih cevi pri proizvodnih stroških uporabnikov precej nizek. Brezšivne cevi so na splošno del večjih projektov (toplotne cevi, plinovodi, zgradbe), pri katerih tvorijo le omejen del. Morebiten učinek nadaljevanja ukrepov zato morda ne bo znaten.
(135)
Komisija je poslala vprašalnike vsem znanim uporabnikom. Kot je navedeno v uvodni izjavi 18, je v tej preiskavi sodeloval samo en uporabnik. Navedel je, da ni utrpel škode zaradi obstoja ukrepov, saj so bili na voljo drugi viri, in da brezšivne cevi niso predstavljale znatnega deleža njegovih stroškov proizvodnje. S tem v zvezi je bilo sklenjeno, da glede na zanemarljiv pomen stroškov brezšivnih cevi za uporabniške industrije in obstoj drugih razpoložljivih virov dobave veljavni ukrepi nimajo znatnega učinka na uporabniško industrijo.
9.5 Sklepna ugotovitev o interesu Unije
(136)
Glede na navedeno se sklene, da ni tehtnih razlogov, ki bi nasprotovali ohranitvi sedanjih protidampinških ukrepov.
10. PROTIDAMPINŠKI UKREPI
(137)
Vse strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je bil predviden predlog za ohranitev obstoječih ukrepov za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Rusije in Ukrajine in za ukinitev ukrepov glede uvoza s poreklom iz Hrvaške. Po tem obvestilu jim je bil dan tudi rok za predložitev stališč.
(138)
En ruski izvoznik je zahteval zaslišanje pri pooblaščencu za zaslišanje, ki mu je bilo odobreno. Ta izvoznik je trdil, da je Komisija zmotno sklepala, da ni sodeloval v preiskavi. Ta izvoznik se je Komisiji javil kot zainteresirana stran in ji je predložil dve stališči, predvsem v zvezi s škodo, ki ju je Komisija ustrezno upoštevala. Vendar ta izvoznik ni izpolnil vprašalnika o dampingu in ni predložil informacij o svoji izvozni ceni. Zato Komisija ni imela druge možnosti, kot da izračuna normalno vrednost glede na Rusijo na podlagi razpoložljivih dejstev. Uporabi te metodologije ta izvoznik ni ugovarjal. V teh okoliščinah ne more veljati, da je ta izvoznik popolnoma sodeloval v preiskavi.
(139)
Isti izvoznik je trdil tudi, da je bilo razkritje nejasno, protislovno in nezadostno obrazloženo. Vendar ta trditev ni bila utemeljena.
(140)
Drug ruski izvoznik je trdil, da uvoza iz Rusije ne bi smeli seštevati z uvozom iz Ukrajine. Vendar je bil v zadnji preiskavi uvoz iz Rusije in Ukrajine ocenjen kumulativno (skupaj z uvozom iz Hrvaške). Ker so pogoji iz člena 3(4) osnovne uredbe v zvezi z uvozom iz Rusije in Ukrajine kljub temu izpolnjeni, so bili učinki takega uvoza ocenjeni kumulativno, kot je navedeno v uvodnih izjavah 88 do 92. Predloženi niso bili nobeni argumenti, ki bi v zvezi s tem utemeljili spremembo metodologije.
(141)
Več zainteresiranih strani je trdilo, da položaj industrije Unije ne upravičuje ohranitve ukrepov, saj ponovitev škode ni verjetna. Vendar niso bili predloženi nobeni novi argumenti, ki bi privedli do drugačnega sklepa v zvezi s ponovitvijo škode, kot je navedeno v uvodnih izjavah 123 do 127.
(142)
Več zainteresiranih strani je tudi trdilo, da je dolgo trajanje ukrepov neupravičeno in da se morajo izteči. V zvezi s tem je treba opomniti, da je to prvi pregled zaradi izteka ukrepa v zvezi s trenutnim obsegom izdelka. Ukrepi v zvezi s tem obsegom izdelka so veljavni šele od leta 2006, kar ne more veljati za neupravičeno dolgo trajanje. Ukrepi so bili sicer res v veljavi med letoma 1997 in 2004 za uvoz iz Rusije in med letoma 2000 in 2004 za uvoz iz Hrvaške in Ukrajine, vendar so ti ukrepi zajemali bistveno manjši obseg izdelka. Vendar kot je bilo ugotovljeno v tej preiskavi, so bili pogoji iz člena 11(2) osnovne uredbe za nadaljevanje ukrepov izpolnjeni, zato dejstvo, da so bili ukrepi v veljavi več let, ni relevantno.
(143)
Nazadnje je bilo rečeno, da se je uvoz iz Rusije obravnaval drugače kot uvoz iz Belorusije in Hrvaške, kar lahko šteje za diskriminacijo. Ta trditev ne ustreza realnosti, saj je položaj teh držav popolnoma drugačen. Pritožba v zvezi z uvozom iz Belorusije je bila umaknjena, postopek pa je bil pozneje ustavljen v skladu s členom 9(1) osnovne uredbe (20). Po razkritju niso bili predloženi nobeni podatki, ki bi kazali, da taka ustavitev ne bi bila v interesu Unije. Kar zadeva Hrvaško, je v uvodnih izjavah 63 do 65 navedeno, da se je proizvodnja v tej državi ustavila.
(144)
Na podlagi tega je mogoče zaključiti, da niso bile predložene nobene pripombe, zaradi katerih bi se spremenili zgornji sklepi.
(145)
Iz navedenega sledi, da je v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe treba ohraniti protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz brezšivnih cevi s poreklom iz Rusije in Ukrajine. Nasprotno se ukrepi za uvoz iz Hrvaške morajo izteči -
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz brezšivnih cevi iz železa ali jekla, s krožnim prečnim prerezom, z zunanjim premerom do vključno 406,4 mm in z ekvivalentom ogljika (CEV) do vključno 0,86 v skladu s formulo in kemično analizo Mednarodnega inštituta za varilstvo (IIW) (21), ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 in ex 7304 59 93 (22) (oznake TARIC 7304110010, 7304191020, 7304193020, 7304220020, 7304230020, 7304240020, 7304291020, 7304293020, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 in 7304599320), s poreklom iz Rusije in Ukrajine.
2. Stopnje dokončne protidampinške dajatve, ki se uporabljajo za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve za izdelek iz odstavka 1, ki ga proizvajajo navedene družbe, so:
Država
Družba
Protidampinška dajatev
%
Dodatna oznaka TARIC
Rusija
Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant in Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works
24,1
A741
OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant and OAO Seversky Tube Works
27,2
A859
Vse druge družbe
35,8
A999
Ukrajina
OJSC Dnepropetrovsk Tube Works
12,3
A742
LLC Interpipe Niko Tube in OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)
17,7
A743
CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist
25,7
A744
Vse druge družbe
25,7
A999
3. Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.
4. Postopek pregleda glede uvoza brezšivnih cevi iz železa ali jekla s krožnim prečnim prerezom, z zunanjim premerom do vključno 406,4 mm in z ekvivalentom ogljika (CEV) do vključno 0,86 v skladu s formulo in kemično analizo Mednarodnega inštituta za varilstvo (IIW), ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 in ex 7304 59 93, s poreklom iz Hrvaške, se ustavi.
Člen 2
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Luxembourgu, 26. junija 2012