РЕШЕНИЕ № 243/2012/ЕС НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 14 март 2012 година
за създаване на многогодишна програма за политиката в областта на радиочестотния спектър
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 114 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
след консултация с Комитета на регионите,
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
Съгласно Директива 2002/21/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 7 март 2002 г. относно общата регулаторна рамка за електронните съобщителни мрежи и услуги (Рамкова директива) (3) Комисията може да внася законодателни предложения в Европейския парламент и в Съвета за създаването на многогодишни програми за политиката в областта на радиочестотния спектър. Тези програми следва да установяват насоките и целите на политиката за стратегическото планиране и хармонизиране на използването на радиочестотния спектър в съответствие с директивите, приложими за електронните съобщителни мрежи и услуги. Тези насоки и цели на политиката следва да са свързани с достъпността и ефикасното използване на спектъра, необходими за създаването и функционирането на вътрешния пазар. Програмата за политика в областта на радиочестотния спектър (наричана по-нататък „Програмата“) следва да подкрепя целите и ключовите действия, очертани в съобщението на Комисията от 3 март 2010 г. за Стратегията „Европа 2020“ и в съобщението на Комисията от 26 август 2010 г. относно Програма в областта на цифровите технологии за Европа („Digital Agenda for Europe“), и е включена сред 50-те приоритетни действия от съобщението на Комисията от 11 ноември 2010 г., озаглавено „За Акт за единния пазар“.
(2)
Настоящото решение не следва да засяга действащото право на Съюза, по-специално Директива 1999/5/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 9 март 1999 г. относно радионавигационното оборудване и далекосъобщителното крайно оборудване и взаимното признаване на тяхното съответствие (4), Директива 2002/19/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 7 март 2002 г. относно достъпа до електронни съобщителни мрежи и тяхната инфраструктура и взаимосвързаността между тях (Директива за достъпа) (5), Директива 2002/20/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 7 март 2002 г. относно разрешението на електронните съобщителни мрежи и услуги (Директива за разрешение) (6), Директива 2002/21/ЕО, както и Решение 676/2002/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 7 март 2002 г. относно регулаторната рамка за политиката на Европейската общност в областта на радиочестотния спектър (Решение за радиочестотния спектър) (7). Настоящото решение не следва също да засяга мерките, предприемани на национално равнище, в съответствие с правото на Съюза, които следват цели от общ интерес, по-специално във връзка с регулирането на съдържанието и аудио-визуалната политика, както и правото на държавите-членки да организират и използват радиочестотния си спектър за целите на обществения ред, обществената сигурност и отбраната.
(3)
Радиочестотният спектър е ключов обществен ресурс за важни сектори и услуги, включително мобилни, безжични широколентови и спътникови съобщения, телевизионно и радиоразпръскване, транспорт, радиолокация и приложения, като системи за предупреждение, дистанционни управления, слухови апарати, микрофони и медицинска апаратура. Той стои в основата на обществени услуги, като услуги за сигурност и безопасност, включително гражданска защита, и научни дейности, като метеорология, наблюдение на Земята, радиоастрономия и космически изследвания. Лесният достъп до радиочестотния спектър е от значение и за предоставянето на електронни съобщения, по-специално за гражданите и предприятията, които се намират в отдалечени и слабонаселени райони, например селските райони или островите. Поради това регулаторните мерки относно радиочестотния спектър имат отражение върху икономиката, безопасността, здравеопазването, обществения интерес, културата, науката, социалната сфера, околната среда и технологиите.
(4)
Следва да бъде възприет обновен икономически и социален подход по отношение на управлението, разпределянето и използването на радиочестотния спектър. Този подход следва да обръща специално внимание на политиката в областта на радиочестотния спектър с цел да се гарантира по-голямата му ефикасност, по-добро планиране на честотите и предпазни мерки срещу антиконкурентно поведение.
(5)
Стратегическото планиране и хармонизирането на използването на радиочестотния спектър на равнището на Съюза следва да укрепят вътрешния пазар за безжични електронни съобщителни услуги и оборудване, както и други политики на Съюза, изискващи използване на радиочестотен спектър, като по този начин се създават нови възможности за иновации и разкриване на работни места и същевременно се допринася за икономическото възстановяване и социалната интеграция в целия Съюз, и в същото време се зачита важната социална, културна и икономическа стойност на спектъра.
(6)
Хармонизирането на използването на подходящ радиочестотен спектър може да бъде и от полза за качеството на услугите, предоставяни посредством електронни съобщения, и е от съществено значение за създаването на икономии от мащаба, тъй като понижава както разходите за изграждане на безжични мрежи, така и разходите на потребителите за безжични устройства. За тази цел Съюзът се нуждае от програма за политика, която обхваща вътрешния пазар във всички области на политика на Съюза, включващи използването на радиочестотен спектър, като електронни съобщения, научноизследователска дейност, технологично развитие и космическо пространство, транспорт, енергетика и аудио-визуални политики.
(7)
Програмата следва да насърчава конкуренцията и да допринася за полагане на основите на истински единен цифров пазар.
(8)
Програмата следва по-специално да подкрепи Стратегията „Европа 2020“ предвид огромния потенциал на безжичните услуги за насърчаване на основаваща се на знанието икономика, за развиване и подпомагане на сектори, разчитащи на информационни и комуникационни технологии, и за преодоляване на цифровото разделение. Нарастващото използване по-специално на аудио-визуални медийни услуги и онлайн съдържание увеличава търсенето на скорост и покритие. Програмата е също ключов фактор в Програмата в областта на цифровите технологии за Европа („Digital Agenda for Europe“), която има за цел да осигури бърз широколентов достъп до Интернет в бъдещата основаваща се на мрежи и на знание икономика, с амбициозна цел за универсално покритие с широколентов достъп. Предоставянето на кабелен и безжичен широколентов достъп с възможно най-висока скорост и капацитет спомага за постигането на целта за осигуряване на всички потребители на широколентов достъп със скорост не по-малко от 30 Mbps до 2020 г., а за поне половината от домакинствата в Съюза - на широколентов достъп със скорост от поне 100 Mbps, и е важно за насърчаването на икономическия растеж и глобалната конкурентоспособност и необходимо за постигане на устойчивите икономически и социални ползи от единен цифров пазар. Програмата също следва да подкрепя и насърчава други секторни политики на Съюза, като тези за устойчива околна среда и икономическо и социално приобщаване на всички граждани на Съюза. Предвид значението на безжичните приложения за иновациите програмата също така е ключова инициатива в подкрепа на политиките на Съюза за иновации.
(9)
Програмата следва да постави основите за развитие, в рамките на което Съюзът може да поеме водеща роля по отношение на скоростта, мобилността, покритието и капацитета на безжичния широколентов достъп. Тази водеща роля е от съществено значение за установяване на конкурентен единен цифров пазар, който да служи за отварянето на вътрешния пазар за всички граждани на Съюза.
(10)
Програмата следва да определи ръководни принципи и цели до 2015 г. за държавите-членки и институциите на Съюза и да установи конкретни инициативи за прилагане. Макар и управлението на радиочестотния спектър да продължава да е в голяма степен въпрос от национална компетентност, то следва да се осъществява в съответствие с действащото право на Съюза и да позволява действия за следване на политиките на Съюза.
(11)
Програмата също следва да вземе предвид Решение № 676/2002/ЕО и експертните технически познания на Европейската конференция по пощи и далекосъобщения (по-нататък „CEPT“), така че политиките на Съюза, които зависят от радиочестотния спектър и са били одобрени от Европейския парламент и Съвета, да могат да се прилагат посредством технически мерки за изпълнение, като се отбележи, че такива мерки могат да се предприемат винаги когато е необходимо, за изпълнение на вече съществуващи политики на Съюза.
(12)
Лесният достъп до радиочестотния спектър може да изисква иновативни видове разрешения, като колективно използване на спектъра или споделено ползване на инфраструктура, чието прилагане в Съюза би могло да се улесни чрез установяване на най-добри практики и насърчаване на обмена на информация, както и чрез определяне на някои общи или сходни условия за използване на радиочестотния спектър. Общите разрешения, които представляват най-облекченият вид разрешение, са от особен интерес, когато няма риск смущенията да възпрепятстват развитието на други услуги.
(13)
Въпреки че все още са в процес на технологично разработване, т. нар. „когнитивни технологии“ следва вече да бъдат допълнително проучвани, включително чрез улесняване на споделеното използване въз основа на позиционирането.
(14)
Търговията с права за ползване на радиочестотен спектър, съчетана с гъвкави условия за ползване, би могла значително да допринесе за икономическия растеж. Поради това честотните ленти, за които правото на Съюза вече е въвело гъвкаво използване, следва незабавно да могат да се търгуват съгласно Директива 2002/21/ЕО. Споделянето на най-добри практики относно условията и процедурите за разрешение за такива честотни ленти и общите мерки за предотвратяване на натрупването на права за ползване на спектъра, което може да породи господстващо положение, както и на неоправданото неизползване на такива права биха улеснили координираното въвеждане от всички държави-членки на тези мерки и биха спомогнали за придобиването на такива права навсякъде в Съюза. Колективното (или споделеното) използване на радиочестотния спектър - като достъпа на неопределен брой независими ползватели и/или устройства до радиочестотен спектър в същия диапазон честоти по едно и също време и в определен географски регион съгласно добре определен набор от условия - следва да се насърчава, където е приложимо, без да се засягат разпоредбите на Директива 2002/20/ЕО по отношение на електронните съобщителни мрежи и услуги.
(15)
Както се подчертава в Програмата в областта на цифровите технологии за Европа („Digital Agenda for Europe“), безжичният широколентов достъп до Интернет е важно средство за подобряване на конкуренцията, потребителския избор и достъпа в селските и други райони, където изграждането на кабелна широколентова връзка е трудно или икономически неизгодно. Въпреки това управлението на радиочестотния спектър може да повлияе на конкуренцията чрез промяна на ролята и силата на участниците на пазара, например ако настоящи потребители получат неоправдани конкурентни предимства. Ограниченият достъп до радиочестотния спектър, по-специално когато съответният спектър започне да се изчерпва, може да създаде пречка за навлизането на нови услуги или приложения и да възпрепятства иновациите и конкуренцията. Придобиването на нови права за ползване на спектъра, включително чрез прехвърляне или отдаване под наем на права за ползване на спектър или чрез други сделки между потребители, и въвеждането на нови гъвкави критерии за използването на спектъра могат да имат въздействие върху съществуващата конкурентна среда. Следователно държавите-членки следва да предприемат подходящи ex ante или ex post регулаторни мерки (например действия за изменение на съществуващи права, за забрана на определени придобивания на права за ползване на радиочестотен спектър, за налагане на условия относно презапасяването с радиочестотен спектър и ефикасното използване, като посочените в Директива 2002/21/ЕО, за ограничаване на количеството радиочестоти за всяко предприятие или за избягване на прекомерно натрупване на права на ползване на спектър) с оглед да се избягва нарушаване на конкуренцията, в съответствие с принципите, залегнали в Директива 2002/20/ЕО и в Директива 87/372/ЕИО на Съвета от 25 юни 1987 г. за честотните ленти, които ще бъдат запазени за координираното въвеждане на обществени общоевропейски наземни клетъчни цифрови мобилни комуникации в Общността (8) (Директивата за GSM услугите).
(16)
Създаването на опис на текущото използване на радиочестотния спектър заедно с анализ на технологичните тенденции, бъдещите нужди и търсенето на спектър, по-специално между 400 MHz и 6 GHz, следва да даде възможност да се определят честотни ленти, при които ефикасността да може да се подобри, и възможности за споделено използване на радиочестотен спектър в полза както на търговския, така и на публичния сектор. Методологията за създаване и поддържане на опис на текущото използване на радиочестотния спектър следва надлежно да вземе под внимание административната тежест върху администрациите и следва да се стреми да сведе до минимум тази тежест. Поради това информацията, предоставяна от държавите-членки съгласно Решение 2007/344/ЕО на Комисията от 16 май 2007 г. относно хармонизираната достъпност на информацията за използването на радиочестотния спектър в Общността (9), следва да се вземе изцяло под внимание при разработването на методологията за създаване на опис на текущото използване на радиочестотния спектър.
(17)
Хармонизираните стандарти съгласно Директива 1999/5/ЕО са от съществено значение за постигане на ефикасно използване на радиочестотния спектър и следва да вземат предвид законово определени условия за споделено използване. Европейските стандарти за електрическо и електронно оборудване и мрежи, които не използват радиовълни, следва също да избягват смущения на използването на спектъра. Кумулативното въздействие на нарастващите количества и плътност на безжичните устройства и приложения, съчетано с многообразието на използването на спектъра, представлява предизвикателство пред текущите подходи за управление на смущенията. Те следва да бъдат преразгледани и повторно оценени заедно с характеристиките на приемниците и с по-сложни механизми за избягване на смущения.
(18)
На държавите-членки следва да се позволи, където е целесъобразно, да въведат компенсаторни мерки, свързани с разходите за миграция.
(19)
В съответствие с целите на Програмата в областта на цифровите технологии за Европа („Digital Agenda for Europe“) безжичният широколентов достъп до Интернет би могъл да допринесе значително за икономическото възстановяване и растеж, ако се осигури достатъчно радиочестотен спектър, правата за ползване на спектъра се предоставят бързо и се разреши търговия с цел приспособяване към развитието на пазара. Програмата в областта на цифровите технологии за Европа призовава за достъп на всички граждани на Съюза до широколентова връзка със скорост от поне 30 Mbps до 2020 г. Поради това радиочестотният спектър, който вече е обхванат от съществуващите решения на Комисията, следва да се предоставя съгласно реда и условията на тези решения. Съобразно търсенето на пазара процесът по даване на разрешения следва да се проведе в съответствие с Директива 2002/20/ЕО до 31 декември 2012 г. за наземни съобщения, за да се гарантира лесен достъп до безжична широколентова връзка за всички, по-специално в рамките на честотните ленти, определени от решения 2008/411/ЕО (10), 2008/477/ЕО (11) и 2009/766/ЕО (12) на Комисията. Спътников широколентов достъп би могъл да е бързо и приложимо решение за допълване на наземните широколентови услуги и гарантиране на покритие в най-отдалечените райони на Съюза.
(20)
По целесъобразност следва да се въведат по-гъвкави правила относно използването на радиочестотния спектър, за да се насърчат иновациите и високоскоростните широколентови връзки, които позволяват на предприятията да намалят разходите си и да повишат конкурентоспособността си и дават възможност за разработване на нови интерактивни онлайн услуги, например в сферата на образованието, здравеопазването и услугите от общ интерес.
(21)
Свързването на близо 500 милиона души в Европа към високоскоростен широколентов Интернет би допринесло за развитието на вътрешния пазар, като създава уникална в световен мащаб критична маса от ползватели, предоставя нови възможности за всички региони, дава повишена стойност на всеки един ползвател, а на Съюза - способността да се превърне във водеща в света основана на знанието икономика. Бързото разпространение на широколентовия достъп до Интернет е изключително важно за развитието на европейската производителност и за появата на нови и малки предприятия, които могат да бъдат водещи в различни сектори, например в здравеопазването, производството и сектора на услугите.
(22)
Според оценките на Международния съюз по далекосъобщенията (ITU) от 2006 г. бъдещите потребности от радиочестотен спектър за развитието на системите за международни мобилни телекомуникации 2000 (IMT-2000) и системите за развити IMT (т.е. мобилни комуникации 3G и 4G) ще бъдат между 1 280 и 1 720 MHz през 2020 г. за сектора на мобилните услуги за търговски цели за всеки регион от ITU, включително Европа. Следва да се отбележи, че по-ниската стойност (1 280 MHz) е по-висока от потребностите за някои държави. Освен това има някои държави, в които потребността е за стойност, по-голяма от по-високата стойност (1 720 MHz). И двете стойности включват вече използвания спектър или спектъра, планиран да бъде използван, за системите Pre-IMT, IMT-2000 и нейните усъвършенствани версии. Ако не бъде освободен необходимият радиочестотен спектър, за предпочитане хармонизирано на глобално равнище, новите услуги и икономическият растеж ще бъдат възпрепятствани от ограничения, свързани с капацитета на мобилните мрежи.
(23)
800-мегахерцовата честотна лента (790-862 MHz) е оптимална за покритие на големи райони с безжични широколентови услуги. Въз основа на хармонизирането на техническите условия съгласно Решение 2010/267/ЕС и на препоръката на Комисията от 28 октомври 2009 г. за улесняване на освобождаването на цифровия дивидент в Европейския съюз (13), с която се призовава за преустановяване на аналоговото радиоразпръскване до 1 януари 2012 г., и предвид бързото развитие на ситуацията с регулирането на национално равнище до 2013 г. тази честотна лента следва по принцип да бъде налична за електронни съобщителни услуги в Съюза. В дългосрочен план би могло да се предвиди и допълнителен радиочестотен спектър в зависимост от резултатите от анализа, технологичните тенденции, бъдещите нужди и търсенето на радиочестотен спектър. Като се вземе предвид капацитетът на 800-мегахерцовата честотна лента за предаване на сигнал над големи райони, по целесъобразност към правата биха могли да се добавят задължения за покритие.
(24)
Увеличаването на възможностите за безжичен широколентов достъп до Интернет е изключително важно, за да се предоставят на сектора на културата нови платформи за разпространение и по този начин да се проправи пътят за успешното бъдещо развитие на този сектор.
(25)
Системите за безжичен достъп, включително местни радиочестотни мрежи за достъп, могат да се разраснат над разпределените понастоящем радиочестоти без изисквания за разрешение за ползвания от тях радиочестотен спектър. Следва да се направи оценка на необходимостта от разширяване на неподлежащия на разрешителен режим спектър, разпределен за системи за безжичен достъп, включително местни радиочестотни мрежи, в радиочестотните диапазони 2,4 GHz и 5 GHz, както и на осъществимостта на такова разширяване, във връзка с описа на текущото използване на радиочестотния спектър и нововъзникващите нужди от него и в зависимост от използването на спектъра за други цели.
(26)
Макар че радиоразпръскването ще остане важна платформа за разпространение на съдържание, тъй като все още е най-икономичната платформа за масово разпространение, кабелните или безжичните широколентови услуги и други нови услуги предоставят нови възможности за сектора на културата да диверсифицира своя диапазон от платформи за разпространение, да доставя услуги по заявка и да се възползва от икономическия потенциал на значителното увеличение на преноса на данни.
(27)
С цел съсредоточаване върху приоритетите на многогодишната програма държавите-членки и Комисията следва да си сътрудничат, за да поддържат и да постигнат целта, позволяваща на Съюза да поеме водеща роля в областта на безжичните широколентови електронни съобщителни услуги чрез освобождаване на достатъчно радиочестотен спектър в ефективни от икономическа гледна точка честотни ленти, за да могат тези услуги да бъдат широкодостъпни.
(28)
Тъй като общият подход и икономиите от мащаба са от ключово значение за развитието на широколентовите съобщения на територията на Съюза и за предотвратяване на нарушаването на конкуренцията и на разпокъсаността на пазара сред държавите-членки, чрез съгласувани действия на държавите-членки и Комисията следва да се определят някои най-добри практики относно условията във връзка с разрешенията и процедурите. Тези условия и процедури биха могли да включват задължения за покритие, размер на блока от радиочестоти, график на предоставянето на права, достъп до оператори на виртуални мобилни мрежи и срок за правата на ползване на радиочестотния спектър. Като отразяват значението на търговията с радиочестотен спектър за подобряване ефикасността при използването на радиочестотния спектър и за развитие на вътрешния пазар за безжично оборудване и услуги, тези условия и процедури следва да се прилагат за честотни ленти, които са разпределени за безжични съобщения и за които правата за ползване могат да се прехвърлят или отдават под наем.
(29)
Допълнителен радиочестотен спектър може да бъде необходим на други сектори, като транспорт (за системите за безопасност, информация и управление), научноизследователска и развойна дейност, електронно здравеопазване, електронно приобщаване и, ако е необходимо, гражданска защита и помощ при бедствия, с оглед на увеличеното използване от тях на пренос на видеосъдържание и данни за бърза и по-ефикасна услуга. Оптимизирането на полезните взаимодействия между политиката в областта на радиочестотния спектър и научноизследователската и развойната дейност, както и извършването на проучвания на радиосъвместимостта между различни ползватели на радиочестотния спектър следва да подпомогнат иновациите. Освен това резултатите от изследвания по Седмата рамкова програма за научни изследвания, технологично развитие и демонстрационни дейности (2007-2013) изискват преглед на нуждите от радиочестотен спектър за проекти, които могат да имат голям икономически или инвестиционен потенциал, по-специално за малките и средните предприятия, например „мислещо радио“ или електронно здравеопазване. Следва да се гарантира и подходяща защита срещу вредни смущения за подпомагане на научноизследователската и развойната дейност и научната дейност.
(30)
В стратегията „Европа 2020“ се установяват екологични цели за устойчива, енергийно ефикасна и конкурентна икономика, например чрез подобряване на енергийната ефикасност с 20 % до 2020 г. Секторът на информационните и комуникационните технологии трябва да изиграе ключова роля, както е подчертано в Програмата в областта на цифровите технологии за Европа. Предложените действия включват ускоряване на въвеждането в експлоатация в целия Съюз на интелигентни системи за енергийно управление (интелигентни разпределителни мрежи и интелигентни измервателни системи), които използват възможностите на съобщенията с цел намаляване на потреблението на енергия, и разработването на интелигентни транспортни системи и интелигентно управление на трафика с цел намаляване на емисиите от въглероден диоксид от транспортния сектор. Ефикасното използване на технологии, свързани с радиочестотния спектър, също така би могло да спомогне за намаляване на потреблението на енергия от радиооборудване и да ограничи въздействието върху околната среда в селските и отдалечените райони.
(31)
Последователният подход към даването на разрешения за радиочестоти в Съюза следва да отчита в пълна степен защитата на общественото здраве от електромагнитни полета, което е от съществено значение за благосъстоянието на гражданите. При съблюдаването на Препоръка № 1999/519/ЕО на Съвета от 12 юли 1999 г. относно ограничаването на излагането на широката общественост на електромагнитни полета (0 Hz - 300 GHz) (14) е важно да се гарантира постоянно наблюдение на йонизиращите и нейонизиращите ефекти от използването на радиочестоти върху здравето, включително реалните кумулативни последствия от използването на радиочестотния спектър в различни честотни диапазони от нарастващия брой видове оборудване.
(32)
Съществени цели от общ интерес, като безопасността на човешкия живот, призовават за координирани технически решения за съвместна работа на службите за безопасност и спасителните служби между държавите-членки. Необходимо е съгласувано предоставяне на достатъчно радиочестотен спектър за разработването и свободното разпространение на услуги и устройства за безопасност и новаторски паневропейски или оперативно съвместими решения за безопасност и спешни случаи. Проучвания вече демонстрираха необходимостта от допълнителен хармонизиран радиочестотен спектър под 1 GHz за мобилни широколентови услуги за гражданска защита и оказване на помощ при бедствия на територията на Съюза през следващите пет до десет години.
(33)
Регулирането на радиочестотния спектър има сериозни трансгранични и международни измерения поради характерните особености на разпространението, международния характер на пазарите, зависими от предоставянето на услуги чрез използването на радиочестотен спектър, и необходимостта от избягване на вредни смущения между държавите.
(34)
Според съответната съдебна практика на Съда на Европейския съюз, когато предметът на международно споразумение попада отчасти в сферата на компетентност на Съюза и отчасти в сферата на компетентност на държавите-членки, е от съществено значение да се гарантира тясно сътрудничество между държавите-членки и институциите на Съюза. Това задължение за сътрудничество, както е изяснено в добре установената съдебна практика, произтича от принципа на единство при международното представителство на Съюза и неговите държави-членки.
(35)
Държавите-членки могат също да се нуждаят от помощ за координиране на честоти при двустранни преговори със съседни държави на Съюза, включително държавите кандидатки и присъединяващите се държави, за изпълняване на своите задължения съгласно правото на Съюза по въпросите за координирането на честоти. Това следва също така да спомогне за избягване на вредни смущения и за подобряване на ефикасността на радиочестотния спектър и сближаване на използването му дори и отвъд границите на Съюза.
(36)
За да се осъществят целите на настоящото решение, е важно да се подобри сега действащата институционална рамка за координиране на политиката в областта на радиочестотния спектър и управление на спектъра на равнището на Съюза, включително по въпроси, засягащи пряко две или повече държави-членки, като същевременно се вземат изцяло предвид компетентността и експертният опит на националните администрации. Сътрудничеството и координацията между органите по стандартизация, научноизследователските институции и Европейската конференция по пощи и далекосъобщения също са от съществено значение.
(37)
За да се гарантират еднакви условия за изпълнение на настоящото решение, на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия. Тези правомощия следва да бъдат упражнявани в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 февруари 2011 г. за установяване на общите правила и принципи относно реда и условията за контрол от страна на държавите-членки върху упражняването на изпълнителните правомощия от страна на Комисията (15).
(38)
Доколкото целта на настоящото решение, а именно създаване на многогодишна програма за политиката в областта на радиочестотния спектър, не може да бъде постигната в достатъчна степен от държавите-членки и следователно поради обхвата и последиците на предложеното действие може да бъде по-добре постигната на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигане на тази цел.
(39)
Комисията следва да докладва на Европейския парламент и на Съвета за резултатите, постигнати в рамките на настоящото решение, както и за планираните бъдещи действия.
(40)
При изготвянето на своето предложение Комисията отчете в максимална степен становището на Групата по политиката в областта на радиочестотния спектър, създадена с Решение 2002/622/ЕО на Комисията (16),
ПРИЕХА НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Цел и обхват
1. С настоящото решение се създава многогодишна програма за политика в областта на радиочестотния спектър за стратегическото планиране и хармонизирането на използването на спектъра с цел гарантиране на функционирането на вътрешния пазар в областите на политика на Съюза, които включват използването на радиочестотен спектър, например електронните съобщения, научноизследователската дейност, технологичното развитие и космическото пространство, транспорта, енергетиката и аудио-визуалните политики.
Настоящото решение не засяга достатъчната наличност на радиочестотен спектър за други области на политика на Съюза, например гражданска защита и помощ при бедствия и общата политика за сигурност и отбрана.
2. Настоящото решение не засяга действащото право на Съюза, по-специално директиви 1999/5/ЕО, 2002/20/ЕО и 2002/21/ЕО, и Решение 676/2002/ЕО - при условията на член 6 от настоящото решение, както и мерките, предприети на национално равнище в съответствие с правото на Съюза
3. Настоящото решение не засяга мерките, предприети на национално равнище в пълно съответствие с правото на Съюза за постигане на цели от общ интерес, и по-специално тези, свързани с регулирането на съдържанието и с аудио-визуалната политика.
Настоящото решение не засяга правото на държавите-членки да организират и използват своя радиочестотен спектър за целите на обществения ред, обществената сигурност и отбраната. Когато настоящото решение или мерките, приети въз основа на него по отношение на честотните ленти, посочени в член 6, се отнасят за радиочестотен спектър, който се използва от дадена държава-членка изключително и пряко за целите на нейната обществена сигурност или отбрана, държавата-членка може да продължи да използва в необходимата степен тази радиочестотна лента за целите на обществената сигурност и отбраната, докато системите, съществуващи във въпросната радиочестотна лента към датата на влизане в сила на настоящото решение или съответно на мярка, приета въз основа на него, не излязат от експлоатация. Съответната държава-членка уведомява надлежно Комисията за своето решение.
Член 2
Общи регулаторни принципи
1. Държавите-членки си сътрудничат помежду си и с Комисията по прозрачен начин с цел гарантиране на последователното прилагане на следните общи регулаторни принципи на територията на Съюза:
a)
прилагане на възможно най-подходящата и облекчена система за даване на разрешения по такъв начин, че да се постигне максимална гъвкавост и ефикасност при използването на спектъра. Тази система за даване на разрешения се основава на обективни, прозрачни, недискриминационни и пропорционални критерии;
б)
стимулиране на развитието на вътрешния пазар чрез насърчаване на появата на бъдещи цифрови услуги в целия Съюз и стимулиране на ефективна конкуренция;
в)
насърчаване на конкуренцията и иновациите, като се отчита необходимостта от избягване на вредни смущения и от гарантиране на техническото качество на услугите, с цел да се улесни достъпността на широколентовите услуги и да се даде ефективен отговор на нарасналия безжичен пренос на данни;
г)
определяне на техническите условия за използване на радиочестотния спектър при цялостно съобразяване със съответното право на Съюза, включително относно ограничаването на излагането на широката общественост на електромагнитни полета;
д)
насърчаване на неутралността по отношение на технологиите и услугите на правата на ползване на радиочестотния спектър, когато е възможно.
2. За електронните съобщения в допълнение към общите регулаторни принципи, определени в параграф 1 от настоящия член, се прилагат следните конкретни принципи в съответствие с членове 8а, 9, 9а и 9б от Директива 2002/21/ЕО и с Решение № 676/2002/ЕО:
a)
прилагане на неутралност по отношение на технологиите и услугите на правата на ползване на радиочестотния спектър за електронните съобщителни мрежи и услуги и прехвърлянето или отдаването под наем на индивидуални права за ползване на радиочестоти;
б)
насърчаване на хармонизирането на използването на радиочестоти в целия Съюз в съответствие с необходимостта да се гарантира ефективно и ефикасно използване на честотите;
в)
улесняване на увеличения безжичен пренос на данни и на широколентовите услуги, по-специално чрез засилване на гъвкавостта и насърчаване на иновациите, като се отчита необходимостта от избягване на вредни смущения и от гарантиране на техническото качество на услугата.
Член 3
Цели на политиката
С цел съсредоточаване върху приоритетите на настоящото решение държавите-членки и Комисията си сътрудничат за подпомагане и постигане на следните цели на политиката:
a)
насърчаване на ефикасно управление и използване на радиочестотния спектър с цел възможно най-добро задоволяване на нарастващото търсене за ползване на радиочестоти, което отразява важната социална, културна и икономическа стойност на спектъра;
б)
стремеж за своевременно разпределяне на достатъчен и подходящ радиочестотен спектър за подпомагане на целите на политиката на Съюза и за най-добър отговор на повишаващото се търсене на безжичен пренос на данни, като по този начин се позволи развитието на услуги с търговска цел и публични услуги при отчитане на важни цели от общ интерес, като културното многообразие и плурализма на медиите; за тази цел следва да се положат всички усилия да се определят въз основа на описа, създаден съгласно член 9, поне 1 200 MHz от подходящ радиочестотен спектър до 2015 г. Тази стойност включва вече използвания спектър;
в)
преодоляване на цифровото разделение и принос към постигането на целите на Програмата в областта на цифровите технологии за Европа, като се насърчава достъп до широколентова връзка със скорост поне 30 Mbps до 2020 г. за всички граждани на Съюза, и се даде възможност Съюзът да разполага с широколентов достъп с възможно най-висока скорост и капацитет;
г)
създаване на необходимите условия, за да може Съюзът да поеме водеща роля в областта на безжичните широколентови електронни съобщителни услуги чрез освобождаване на достатъчен радиочестотен спектър в ефективни от икономическа гледна точка честотни ленти, за да се осигури широк достъп до тези услуги;
д)
осигуряване на възможности както за търговския, така и за публичния сектор чрез увеличен капацитет за мобилен широколентов достъп;
е)
насърчаване на иновациите и инвестициите чрез повишена гъвкавост при използването на радиочестотния спектър, чрез съгласувано прилагане в целия Съюз на принципите на неутралност по отношение на технологиите и услугите между технологичните решения, които могат да бъдат приети, и чрез съответна регулаторна предвидимост, както е залегнало, inter alia, в регулаторната рамка за електронни съобщения, чрез освобождаването на хармонизиран радиочестотен спектър за нови напреднали технологии и чрез възможността за търговия с права за ползване на радиочестотен спектър, като по този начин се създават подходящи условия за развитието на бъдещи цифрови услуги в целия Съюз;
ж)
улесняване на облекчен достъп до радиочестотния спектър чрез оползотворяване на възможностите на общите разрешения за електронни съобщения в съответствие с член 5 от Директива 2002/20/ЕО;
з)
насърчаване на споделеното използване на пасивни инфраструктури, когато това би било пропорционално и недискриминационно, както се предвижда в член 12 от Директива 2002/21/ЕО;
и)
поддържане и развиване на ефективна конкуренция, по-специално при електронните съобщителни услуги, чрез стремеж за избягване, посредством ex ante мерки или ex post средства, на прекомерното натрупване на права за ползване на радиочестоти от определени предприятия, което води до значителна вреда за конкуренцията;
й)
намаляване на разпокъсаността и пълноценно използване на потенциала на вътрешния пазар, за да се насърчат икономическият растеж и икономиите от мащаба на равнището на Съюза чрез засилване на координацията и хармонизирането на техническите условия за използването и достъпността на радиочестотния спектър, по целесъобразност;
к)
избягване на вредни смущения или нарушения от други устройства, които ползват радиочестоти, или устройства, различни от тези, които ползват радиочестоти, inter alia, чрез улесняване на разработването на стандарти, които допринасят за ефективното използване на радиочестотния спектър, и чрез увеличаване на устойчивостта на приемниците към смущения, като се отделя особено внимание на кумулативното въздействие от нарастващите количества и плътност на устройствата и приложенията, ползващи радиочестоти;
л)
насърчаване на достъпността на нови потребителски продукти и технологии, за да се гарантира, че потребителите приемат прехода към цифрови технологии и да се гарантира ефективно използване на цифровия дивидент;
м)
намаляване на въглеродния отпечатък на Съюза чрез повишаване на техническата ефикасност и енергийната ефикасност на мрежите и оборудването за безжични съобщения.
Член 4
Повишена ефективност и гъвкавост
1. Държавите-членки, в сътрудничество с Комисията и по целесъобразност, насърчават колективното използване на радиочестотния спектър, както и споделеното му използване.
Държавите-членки също стимулират разработването на съществуващи и нови технологии, например при „мислещото радио“, включително използващите „свободно радиочестотно пространство“.
2. Държавите-членки и Комисията си сътрудничат за повишаване на гъвкавостта при използването на радиочестотния сектор с цел да се насърчават иновациите и инвестициите посредством възможността за използване на нови технологии и посредством прехвърлянето или отдаването под наем на права за ползване на спектъра.
3. Държавите-членки и Комисията си сътрудничат за насърчаване на разработването и хармонизирането на стандарти за оборудване, което използва радиочестоти, и крайни далекосъобщителни устройства, както и за електрическо и електронно оборудване и мрежи, основани, когато е необходимо, на мандатите за стандартизация, предоставени от Комисията на съответните органи по стандартизация. Специално внимание се отделя и на стандартите за оборудване, което се използва от лица с увреждания.
4. Държавите-членки насърчават научноизследователската и развойната дейност в областта на новите технологии, като когнитивни технологии и база данни за позициониране.
5. Държавите-членки въвеждат, когато е целесъобразно, критерии и процедури за подбор за предоставяне на права за използване на радиочестотния спектър, които насърчават конкуренцията, инвестициите и ефикасното използване на радиочестотния спектър като обществено благо, като насърчават едновременното съществуване на нови и вече съществуващи услуги и устройства. Държавите-членки насърчават текущото ефикасно използване на радиочестотния спектър за мрежи, устройства и приложения.
6. Когато е необходимо, с цел гарантиране на ефективното използване на правата за ползване на радиочестотния спектър и избягване на презапасяването с радиочестотен спектър, държавите-членки могат да разгледат възможността за предприемане на подходящи мерки, например имуществени санкции, инструменти под формата на облекчения на таксите или отнемане на права. Тези мерки се установяват и прилагат по прозрачен, недискриминационен и пропорционален начин.
7. По отношение на електронните съобщителни услуги в срок до 1 януари 2013 г. държавите-членки приемат подходящи мерки за разпределяне и даване на разрешения за развитието на широколентови услуги в съответствие с Директива 2002/20/ЕО с цел да се постигне възможно най-голям капацитет и най-висока скорост на широколентовия достъп.
8. С цел избягване на евентуална разпокъсаност на вътрешния пазар поради различни критерии и процедури за подбор за хармонизиран спектър, разпределен за електронни съобщителни услуги и с възможност за търговия във всички държави-членки съгласно член 9б от Директива 2002/21/ЕО, Комисията, в сътрудничество с държавите-членки и в съответствие с принципа на субсидиарност, улеснява определянето и споделянето на най-добри практики по отношение на условията и процедурите за разрешения и насърчава обмена на информация за такъв спектър, за да повиши съгласуваността в целия Съюз, постигната в съответствие с принципите за неутралност по отношение на технологиите и услугите.
Член 5
Конкуренция
1. Държавите-членки насърчават ефективната конкуренция и избягват нарушаване на конкуренцията в рамките на вътрешния пазар за електронните съобщителни услуги в съответствие с директиви 2002/20/ЕО и 2002/21/ЕО.
Те също вземат предвид въпросите, свързани с конкуренцията, при предоставяне на права за ползване на радиочестотния спектър за ползватели на частни електронни съобщителни мрежи.
2. За целите на параграф 1, първа алинея и без да се засяга прилагането на правилата за конкуренция и приетите от държавите-членки мерки за постигане на цели от общ интерес в съответствие с член 9, параграф 4 от Директива 2002/21/ЕО, държавите-членки могат да приемат, inter alia, мерки, с които:
a)
ограничават количеството радиочестотен спектър, за който се предоставят права за ползване на което и да е предприятие, или поставят условия за такива права на ползване, като например предоставянето на достъп на едро, национален или регионален роуминг, в определени честотни ленти или в определени групи честотни ленти със сходни характеристики, например честотните ленти под 1 GHz, разпределени за електронни съобщителни услуги. Тези допълнителни условия могат да бъдат налагани единствено от компетентния национален орган;
б)
запазват, ако е целесъобразно по отношение на състоянието на националния пазар, определена част от честотна лента или група честотни ленти за предоставяне на нови участници;
в)
отказват да предоставят нови права на ползване на спектъра или отказват да позволят нови употреби на радиочестотен спектър в определени честотни ленти, или поставят условия за предоставянето на нови права на ползване или за разрешаването на нови употреби на радиочестотния спектър с цел да избегнат нарушаване на конкуренцията чрез предоставяне, прехвърляне или натрупване на права за ползване на радиочестоти;
г)
забраняват или налагат условия върху прехвърлянето на права на ползване на радиочестотния спектър, неподлежащи на контрол на сливанията - национален или на равнището на Съюза, когато подобно прехвърляне има вероятност да доведе до значително възпрепятстване на конкуренцията;
д)
изменят съществуващите права в съответствие с Директива 2002/20/ЕО, когато това е необходимо за ex post премахване на нарушаването на конкуренцията чрез прехвърляне или натрупване на права за ползване на радиочестоти.
3. В случай че държавите-членки желаят да приемат която и да било от мерките, посочени в параграф 2 от настоящия член, те действат в съответствие с процедурите за налагане или промяна на условията относно правата за ползване на радиочестотния спектър, предвидени в Директива 2002/20/ЕО.
4. Държавите-членки гарантират, че процедурите за разрешение и подбор по отношение на електронните съобщителни услуги насърчават ефективна конкуренция в полза на гражданите, потребителите и предприятията на Съюза.
Член 6
Нужди от радиочестотен спектър за безжични широколентови съобщения
1. Държавите-членки в сътрудничество с Комисията предприемат всички необходими мерки, за да гарантират, че в рамките на Съюза е налице достатъчен радиочестотен спектър за целите на покритие и капацитет, с цел да се даде възможност на Съюза да разполага с широколентов достъп с най-високата скорост в света, като по този начин се осигури възможност безжичните приложения и водещата позиция на Европа в областта на новите услуги да допринасят ефективно за икономическия растеж и за постигане на целта всички граждани да имат широколентов достъп със скорост поне 30 Mbps до 2020 г.
2. С цел да насърчават предоставянето на по-широк достъп до безжични широколентови услуги в полза на гражданите и потребителите в Съюза, държавите-членки осигуряват наличност на честотните ленти, обхванати от решения 2008/411/ЕО (3,4-3,8 GHz), 2008/477/ЕО (2,5-2,69 GHz) и 2009/766/ЕО (900-1 800 MHz), съгласно реда и условията, описани в тези решения. Съобразно търсенето на пазара държавите-членки осъществяват процеса по даване на разрешения до 31 декември 2012 г., без да се засяга съществуващото разпространение на услуги и при условия, които позволяват на потребителите лесен достъп до безжични широколентови услуги.
3. Държавите-членки насърчават текущото надграждане от страна на доставчиците на електронни съобщения на техните мрежи до последните, най-ефикасни технологии, така че те да създават свои собствени дивиденти от спектъра в съответствие с принципите на неутралност по отношение на технологиите и услугите.
4. До 1 януари 2013 г. държавите-членки осъществяват процеса по даване на разрешения с цел да се позволи използването на 800-мегахерцовата честотна лента за електронни съобщителни услуги. Комисията предоставя конкретни дерогации до 31 декември 2015 г. за държавите-членки, в които изключителни национални или местни условия или проблеми с трансграничната координация на радиочестотите биха попречили на достъпността на тази честотна лента, в отговор на надлежно обосновано заявление от заинтересованата държава-членка.
Ако обосновани проблеми с трансграничната координация на радиочестотите на една държава-членка с една или повече държави, включително държави кандидатки или присъединяващи се държави, продължат след 31 декември 2015 г. и възпрепятстват достъпността на 800-мегахерцовата честотна лента, Комисията разрешава изключителни дерогации на годишна основа до преодоляването на тези проблеми.
Държавите-членки, на които са предоставени дерогации в съответствие с първа или втора алинея, гарантират, че използването на 800-мегахерцовата честотна лента не възпрепятства достъпността на тази лента за електронни съобщителни услуги, различни от радиоразпръскване в съседни държави-членки.
Настоящият параграф се прилага и по отношение на проблемите с координирането на радиочестотния спектър в Република Кипър, които произтичат от факта, че правителството на Кипър е възпрепятствано да осъществява ефективен контрол върху част от своята територия.
5. Държавите-членки в сътрудничество с Комисията непрекъснато наблюдават потребностите от капацитет за безжичните широколентови услуги. Въз основа на резултатите от анализа, посочен в член 9, параграф 4, Комисията прави оценка и докладва пред Европейския парламент и на Съвета до1 януари 2015 г. дали съществува необходимост от действия за хармонизиране на допълнителни радиочестотни ленти.
Държавите-членки могат, по целесъобразност и в съответствие с правото на Съюза, да гарантират, че преките разходи за миграция или преразпределяне на използването на спектъра се компенсират по подходящ начин в съответствие с националното право.
6. Държавите-членки в сътрудничество с Комисията насърчават достъпа до широколентови услуги, използващи 800-мегахерцовата честотна лента в отдалечени и слабонаселени райони, където е целесъобразно. При това държавите-членки разглеждат начини и предприемат по целесъобразност технически и регулаторни мерки, за да гарантират, че освобождаването на 800-мегахерцовата честотна лента не засяга по неблагоприятен начин потребителите на услугите по подготовка на програми и специални прояви.
7. Комисията в сътрудничество с държавите-членки оценява обосновката и осъществимостта на разширяването на разпределянето на нелицензиран радиочестотен спектър за системи за безжичен достъп, включително местни радиомрежи.
8. Държавите-членки позволяват прехвърлянето или отдаването под наем на права на ползване на радиочестотен спектър в хармонизираните честотни ленти 790-862 MHz, 880-915 MHz, 925-960 MHz, 1 710-1 785 MHz, 1 805-1 880 MHz, 1 900-1 980 MHz, 2 010-2 025 MHz, 2 110-2 170 MHz, 2,5-2,69 GHz и 3,4-3,8 GHz.
9. За да се гарантира достъп на всички граждани до модерни цифрови услуги, включително широколентови, и по-специално в отдалечени и слабонаселени райони, държавите-членки и Комисията могат да проучат наличността на достатъчно радиочестотен спектър за предоставянето на широколентови спътникови услуги, даващи възможност за достъп до Интернет.
10. Държавите-членки в сътрудничество с Комисията проучват възможността за разширяване на достъпността и използването на вътрешни базови станции („picocells“ и „femtocells“). Те отчитат изцяло потенциала на тези клетъчни базови станции и на споделеното и освободеното от лиценз ползване на радиочестотния спектър за поставяне на основата за безжични решетъчни („mesh“) мрежи, които могат да играят ключова роля за преодоляването на цифровото разделение.
Член 7
Нужди от радиочестотен спектър за други политики в областта на безжичните съобщения
С цел да подкрепят по-нататъшното развитие на иновативни аудио-визуални медии и други услуги за гражданите на Съюза, като отчитат икономическите и социалните ползи от единния цифров пазар, държавите-членки в сътрудничество с Комисията се стремят да гарантират наличието на достатъчно радиочестотен спектър за спътниково и наземно предоставяне на подобни услуги, ако тази нужда е ясно обоснована.
Член 8
Нужди от радиочестотен спектър за други специфични политики на Съюза
1. Държавите-членки и Комисията осигуряват наличие на радиочестотен спектър и защитават радиочестотите, необходими за наблюдение на земната атмосфера и повърхност, като позволяват разработването и експлоатацията на космически приложения и подобряват транспортните системи, по-специално за глобалната гражданска навигационна спътникова система, създадена по програмата „Галилео“ (17), за Европейската програма за мониторинг на Земята (ГМОСС) (18), както и за интелигентни системи за безопасност на транспорта и за управление на транспорта.
2. Комисията в сътрудничество с държавите-членки провежда проучвания относно спестяване на енергия при използването на радиочестотния спектър, за да се направи принос към нисковъглеродната политика, и разглежда предоставянето на радиочестотен спектър за безжични технологии с потенциал за подобряване на енергоспестяването и ефикасността на други разпределителни мрежи, като водоснабдяване, включително интелигентни енергоразпределителни мрежи и интелигентни измервателни системи.
3. Комисията в сътрудничество с държавите-членки се стреми да гарантира наличието на достатъчен радиочестотен спектър при хармонизирани условия за подпомагане на разработването на услуги за безопасност и свободното разпространение на съответни устройства, както и разработването на иновативни оперативно съвместими решения за обществена безопасност и защита, гражданска защита и оказване на помощ при бедствия.
4. Държавите-членки и Комисията си сътрудничат с научната и академичната общност, за да установят множество изследователски и развойни инициативи и иновативни приложения, които могат да имат значително социално-икономическо въздействие и/или потенциал за инвестиции, и да разгледат нуждите от радиочестотен спектър на подобни приложения, и където е необходимо, да разгледат разпределянето на достатъчно радиочестотен спектър за такива приложения при хармонизирани технически условия и при най-облекчена административна тежест.
5. Държавите-членки в сътрудничество с Комисията се стремят да гарантират необходимите честотни ленти за подготовка на програми и специални прояви в съответствие с целите на Съюза за подобряване на интеграцията на вътрешния пазар и достъпа до култура.
6. Държавите-членки и Комисията се стремят да гарантират наличието на радиочестотен спектър за радиочестотна идентификация (RFID) и други технологии за безжични съобщения в „Интернет на предметите“ и си сътрудничат за насърчаване на разработването на стандарти и хармонизирането по отношение на разпределението на радиочестотен спектър за съобщения, свързани с технологията „Интернет на предметите“, във всички държави-членки.
Член 9
Опис
1. Създава се опис на текущото използване на спектъра както за търговски, така и за публични цели.
Целите на описа са:
a)
да се даде възможност за определяне на радиочестотни ленти, при които ефикасността на текущото използване на радиочестотния спектър би могла да бъде подобрена;
б)
да се спомогне за определяне на радиочестотни ленти, които биха могли да бъдат подходящи за преразпределяне и предоставяне на възможности за споделено ползване на спектъра с цел да се подкрепят политиките на Съюза, определени в настоящото решение, като се вземат предвид бъдещите нужди от радиочестотен спектър въз основа, inter alia, на търсенето от страна на потребителите и операторите, както и на възможността да се отговори на тези нужди;
в)
да се спомогне за анализ на различните видове използване на радиочестотния спектър както от частни, така и от публични ползватели;
г)
да се спомогне за определяне на радиочестотни ленти, които биха могли да се разпределят или преразпределят с цел подобряване на ефикасната им употреба, насърчаване на иновациите и засилване на конкуренцията в рамките на вътрешния пазар и проучване на нови начини за споделено използване на радиочестотния спектър в полза както на частните, така и на публичните ползватели, като същевременно се вземат предвид потенциалните положителни и отрицателни въздействия от разпределението или преразпределението на тези честотни ленти и на съседни честотни ленти върху съществуващите ползватели.
2. За целите на осигуряването на еднакво прилагане на параграф 1 от настоящия член, като отчита в максимална степен вижданията на Групата по политиката в областта на радиочестотния спектър, Комисията приема актове за изпълнение до 1 юли 2013 г.:
a)
разработване на практически механизми и единни формати за събирането и предоставянето на данни от държавите-членки на Комисията относно текущото използване на радиочестотния спектър, при условие че се зачитат правилата за служебната тайна съгласно член 8 от Решение № 676/2002/ЕО и правото на държавите-членки да не разкриват поверителна информация, като се вземе предвид целта да се сведе до минимум административната тежест и съществуващите задължения за държавите-членки съгласно други актове на правото на Съюза, по-специално задължения за предоставяне на конкретна информация;
б)
разработване на методология за анализа на технологичните тенденции, бъдещите нужди и търсенето на радиочестотен спектър в областите на политиката на Съюза, обхванати от настоящото решение, по-специално за онези услуги, които биха могли да функционират в честотния диапазон от 400 MHz до 6 GHz, с цел установяване на развиващите се и потенциалните съществени употреби на радиочестотния спектър.
Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 13, параграф 2.
3. Комисията администрира посочения в параграф 1 опис в съответствие с актовете за изпълнение, посочени в параграф 2.
4. Комисията извършва анализ на технологичните тенденции, бъдещите нужди и търсенето на радиочестотен спектър в съответствие с актовете за изпълнение, посочени в параграф 2, буква б). Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета доклад относно резултатите от този анализ.
Член 10
Международни преговори
1. При международни преговори по въпроси, свързани с радиочестотния спектър, се прилагат следните принципи:
a)
ако предметът на международните преговори попада в сферата на компетентност на Съюза, позицията на Съюза се установява в съответствие с правото на Съюза;
б)
ако предметът на международните преговори попада отчасти в сферата на компетентност на Съюза и отчасти в сферата на компетентност на държавите-членки, Съюзът и държавите-членки се стремят да установят обща позиция в съответствие с изискванията на принципа на лоялното сътрудничество.
За целите на прилагането на буква б) от първа алинея Съюзът и държавите-членки си сътрудничат в съответствие с принципа на единство при международното представителство на Съюза и неговите държави-членки.
2. При поискване Съюзът подпомага държавите-членки с правна, политическа и техническа подкрепа за решаване на въпроси, свързани с координирането на радиочестотния спектър със съседни на Съюза държави, включително държави кандидатки и присъединяващите се държави, така че съответните държави-членки да могат да спазват своите задължения съгласно правото на Съюза. При предоставянето на такава помощ Съюзът използва всички свои правни и политически правомощия, за да насърчава изпълнението на политиките на Съюза.
Съюзът също така подкрепя усилията на трети държави за въвеждане на управление на спектъра, съвместимо с това на Съюза, с цел защита на целите на политиката на Съюза в областта на радиочестотния спектър.
3. При двустранни или многостранни преговори с трети държави държавите-членки са обвързани със своите задължения съгласно правото на Съюза. При подписване или приемане по друг начин на всякакви международни задължения, свързани с радиочестотния спектър, държавите-членки придружават своя подпис или друг акт на приемане със съвместна декларация, с която посочват, че те ще изпълняват съответните международни споразумения или ангажименти в съответствие със своите задължения съгласно Договора за Европейския съюз и Договора за функционирането на Европейския съюз.
Член 11
Сътрудничество между различни органи
1. Комисията и държавите-членки си сътрудничат за подобряване на съществуващата институционална среда с цел насърчаване на координацията на управлението на радиочестотния спектър на равнището на Съюза, включително по въпроси, пряко засягащи две или повече държави-членки, с оглед развиване на вътрешния пазар и осигуряване на цялостно постигане на целите на политиката на Съюза в областта на радиочестотния спектър.
2. Комисията и държавите-членки насърчават тясното сътрудничество между органите по стандартизация, CEPT, Съвместния изследователски център на Комисията и всички заинтересовани страни по технически въпроси за насърчаване на ефикасното използване на радиочестотния спектър. За тази цел те поддържат тясна връзка между управлението на радиочестотния спектър и стандартизацията с цел подобряване на вътрешния пазар.
Член 12
Обществени консултации
Когато е целесъобразно, Комисията организира обществени консултации за събиране на мненията на всички заинтересовани страни, както и мненията на обществеността като цяло относно използването на радиочестотния спектър в Съюза.
Член 13
Процедура на комитет
1. Комисията се подпомага от Комитет по радиочестотния спектър, създаден с Решение № 676/2002/ЕО. Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011. Когато комитетът не даде становище, Комисията не приема проекта на акт за изпълнение и се прилага член 5, параграф 4, трета алинея от Регламент (ЕС) № 182/2011.
Член 14
Спазване на насоките и целите на политиката
Държавите-членки прилагат насоките и цели на политиката, предвидени в настоящото решение, до 1 юли 2015 г., освен ако в него не е посочено друго.
Член 15
Докладване и преглед
До 10 април 2014 г. Комисията докладва на Европейския парламент и на Съвета относно разработените дейности и приетите мерки съгласно настоящото решение.
Държавите-членки предоставят на Комисията цялата информация, необходима за преглед на прилагането на настоящото решение.
До 31 декември 2015 г. Комисията извършва преглед на прилагането на настоящото решение.
Член 16
Влизане в сила
Настоящото решение влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 17
Адресати
Адресати на настоящото решение са държавите-членки.
Съставено в Страсбург на 14 март 2012 година.
SKLEP št. 243/2012/EU EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
z dne 14. marca 2012
o vzpostavitvi večletnega programa politike radijskega spektra
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),
po posvetovanju z Odborom regij,
v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
V skladu z Direktivo 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (okvirna direktiva) (3) lahko Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži zakonodajne predloge za vzpostavitev večletnih programov politike radijskega spektra. Ti programi bi morali določiti usmeritve politike in cilje za strateško načrtovanje in usklajevanje uporabe spektra v skladu z direktivami, ki se uporabljajo za elektronska komunikacijska omrežja in storitve. Te usmeritve politike in cilji bi se morali nanašati na razpoložljivost in učinkovito uporabo spektra, potrebnega za vzpostavitev in delovanje notranjega trga. Program politike radijskega spektra (v nadaljnjem besedilu: Program) bi moral podpirati cilje in ključne ukrepe, določene v Sporočilu Komisije z dne 3. marca 2010 o strategiji Evropa 2020 in Sporočilu Komisije z dne 26. avgusta. 2010"Evropska digitalna agenda", in je eden izmed 50 prednostnih ukrepov iz Sporočila Komisije z dne 11. novembra 2010"K aktu enotnega trga".
(2)
Ta sklep ne bi smel posegati v obstoječe pravo Unije, zlasti v Direktivo 1999/5/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 1999 o radijski opremi in telekomunikacijski terminalski opremi ter medsebojnem priznavanju skladnosti te opreme (4), Direktivo 2002/19/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o dostopu do elektronskih komunikacijskih omrežij in pripadajočih naprav ter o njihovem medomrežnem povezovanju (Direktiva o dostopu) (5), Direktivo 2002/20/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o odobritvi elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev (Direktiva o odobritvi) (6), Direktivo 2002/21/ES ter Odločbo št. 676/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o pravnem okviru za politiko radijskega spektra v Evropski skupnosti (Odločba o radijskem spektru) (7). Ta sklep prav tako ne bi smel posegati v ukrepe, ki so bili sprejeti na nacionalni ravni v skladu s pravom Unije in ki sledijo ciljem splošnega interesa, zlasti ciljem v zvezi z urejanjem vsebine in avdiovizualno politiko ter pravico držav članic, da organizirajo in uporabljajo svoj spekter za potrebe javnega reda in javne varnosti ter za obrambo.
(3)
Spekter je ključen javni vir za bistvene sektorje in storitve, vključno za mobilne, brezžične širokopasovne in satelitske komunikacije, televizijsko in radijsko radiodifuzijo, promet, radiolokacijo in za naprave, kot so alarmi, daljinski upravljalniki, slušni pripomočki, mikrofoni in medicinska oprema. Podpira javne storitve, kot so storitve varovanja in varnosti, vključno s civilno zaščito, ter znanstvene dejavnosti, kot so meteorologija, opazovanje Zemlje, radioastronomija in vesoljske raziskave. Enostaven dostop do spektra igra vlogo tudi pri zagotavljanju elektronskih komunikacij, zlasti za državljane in podjetja z odročnih in redko poseljenih območij, kot so podeželje ali otoki. Regulativni ukrepi glede spektra tako vplivajo na gospodarstvo, varnost, zdravje, javni interes, kulturo, znanost, družbo, okolje in tehniko.
(4)
Sprejeti bi bilo treba prenovljen gospodarski in družbeni pristop k upravljanju, razporeditvi in uporabi spektra. Ta pristop bi moral posebno pozornost nameniti politiki spektra, da bi zagotovili večjo učinkovitost spektra in boljše načrtovanje frekvenc ter vzpostavili varovala pred protikonkurenčnim ravnanjem.
(5)
Strateško načrtovanje in usklajevanje uporabe spektra na ravni Unije bi moralo okrepiti notranji trg brezžičnih elektronskih komunikacijskih storitev in opreme ter tudi druge politike Unije, ki zahtevajo uporabo spektra, ter tako ustvariti nove priložnosti za inovacije in ustvarjanje delovnih mest, hkrati pa naj bi prispevalo k oživitvi gospodarstva in socialni vključenosti po vsej Uniji, pri čemer naj bi se upoštevala tudi pomembna družbena, kulturna in gospodarska vrednost spektra.
(6)
Uskladitev ustrezne uporabe spektra lahko pozitivno vpliva tudi na kakovost storitev, ki se zagotavljajo prek elektronskih komunikacij, in je bistvena za ustvarjanje ekonomije obsega, s čimer se znižujejo stroški vzpostavitve brezžičnih omrežij in stroški brezžičnih naprav za potrošnike. Unija zato potrebuje program politike, ki zajema notranji trg za vsa področja politik Unije, ki vključujejo uporabo spektra, kot so politike elektronskih komunikacij, raziskav, tehnološkega razvoja in vesolja, prometa, energetike in avdiovizualne politike.
(7)
Program bi moral spodbujati konkurenčnost in prispevati k polaganju temeljev za pristni enotni digitalni trg.
(8)
Glede na velik potencial, ki ga imajo brezžične storitve pri spodbujanju na znanju temelječega gospodarstva ter razvijanju in podpiranju sektorjev, odvisnih od informacijskih in komunikacijskih tehnologij, in pri premostitvi digitalnega razkoraka, bi moral Program še posebej podpreti strategijo Evropa 2020. Zaradi čedalje večje uporabe zlasti avdiovizualnih medijskih storitev in spletnih vsebin se povečuje povpraševanje po hitrosti in pokritosti. To je tudi eden od ključnih ukrepov Evropske digitalne agende, s katerim naj bi v prihodnjem, na omrežju in znanju temelječem gospodarstvu zagotovili hitri širokopasovni internet z visoko zastavljenim ciljem univerzalne pokritosti s širokopasovnimi povezavami. Zagotavljanje najvišjih možnih hitrosti in zmogljivosti žičnih in brezžičnih širokopasovnih povezav prispeva k cilju širokopasovnega dostopa s hitrostjo najmanj 30 Mb/s za vse do leta 2020, pri čemer naj bi vsaj polovica gospodinjstev Unije imela širokopasovni dostop s hitrostjo vsaj 100 Mb/s, in je pomembno za spodbujanje gospodarske rasti in svetovne konkurenčnosti ter potrebno za doseganje trajnostnih gospodarskih in družbenih koristi enotnega digitalnega trga. Program bi moral podpirati in spodbujati tudi druge sektorske politike Unije, kot so trajnostno okolje ter gospodarska in socialna vključenost za vse državljane Unije. Ker so brezžične aplikacije pomembne za inovacije, je Program tudi ena od ključnih pobud pri podpiranju politike Unije na področju inovacij.
(9)
Program bi moral položiti temelje za razvoj, s katerim lahko Unija prevzame vodilno vlogo pri zagotavljanju brezžičnih širokopasovnih hitrosti, mobilnosti, pokritosti in zmogljivosti. Takšno vodstvo je bistvenega pomena za vzpostavitev konkurenčnega enotnega digitalnega trga, ki naj bi odprl notranji trg za vse državljane Unije.
(10)
Program bi moral podrobno določiti vodilna načela in cilje za države članice in institucije Unije do leta 2015, ter določiti posebne pobude za izvajanje. Čeprav je upravljanje spektra še vedno večinoma v nacionalni pristojnosti, bi ga bilo treba izvajati v skladu z obstoječim pravom Unije, omogočiti pa bi bilo treba tudi izvajanje ukrepov za uresničevanje politik Unije.
(11)
Program bi moral upoštevati tudi Odločbo št. 676/2002/ES ter tehnično znanje in izkušnje Evropske konference poštnih in telekomunikacijskih uprav (v nadaljnjem besedilu: CEPT), da se bodo politike Unije, ki so odvisne od spektra in o katerih sta se dogovorila Evropski parlament in Svet, lahko izvajale s tehničnimi izvedbenimi ukrepi, pri čemer se je treba zavedati, da se takšni ukrepi lahko sprejmejo, kadar je to potrebno za izvajanje že obstoječih politik Unije.
(12)
Enostaven dostop do spektra lahko zahteva inovativne vrste odobritev, kot sta skupinska uporaba spektra ali souporaba infrastrukture, katerih uporaba v Uniji bi se lahko olajšala tako, da se določijo primeri najboljših praks in spodbuja izmenjava informacij ter opredelijo nekateri skupni ali konvergenčni pogoji za uporabo spektra. Splošne odobritve, ki predstavljajo najmanj zahtevno vrsto odobritve, so še posebej zanimive v primerih, ko motenje ne predstavlja tveganja za oviranje razvoja drugih storitev.
(13)
Tako imenovano "kognitivno tehnologijo", ki je še vedno v fazi tehnološkega razvoja, bi bilo treba nadalje raziskovati, vključno z olajševanjem izmenjave na podlagi geolociranja.
(14)
Trgovanje s pravicami do spektra, v povezavi s prožnimi pogoji za uporabo, bi lahko bilo znatno v korist gospodarske rasti. Zato bi bilo treba v skladu z Direktivo 2002/21/ES takoj dovoliti trgovanje s pasovi, za katere je bila s pravom Unije že uvedena prožna uporaba. Izmenjava najboljših praks o pogojih in postopkih za odobritev takšnih pasov in splošni ukrepi za preprečevanje kopičenja pravic do uporabe spektra, ki lahko ustvarijo prevladujoče položaje, ter neupravičene neuporabe teh pravic, bi olajšali usklajeno uvajanje teh ukrepov v vseh državah članicah in pridobivanje takšnih pravic kjer koli v Uniji. Kjer je mogoče, bi bilo treba brez poseganja v določbe Direktive 2002/20/ES v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami spodbujati skupinsko uporabo (ali souporabo) spektra v smislu, da ima nedoločeno število neodvisnih uporabnikov in/ali naprav sočasni dostop do spektra v istem frekvenčnem območju na določenem geografskem območju pod natančno opredeljenimi pogoji.
(15)
Kot je poudarjeno v Evropski digitalni agendi, so brezžične širokopasovne povezave pomembno sredstvo za dvig konkurenčnosti, potrošnikove izbire in dostopa na podeželju in drugih območjih, kjer je žične širokopasovne povezave težko vzpostaviti ali to ekonomsko ni izvedljivo. Vendar pa upravljanje spektra lahko vpliva na konkurenčnost, saj lahko spremeni vlogo in moč udeležencev na trgu, na primer če obstoječi uporabniki pridobijo neupravičeno konkurenčno prednost. Omejen dostop do spektra, zlasti kadar ni dovolj ustreznega spektra, lahko ovira vstop novih storitev ali aplikacij ter inovacije in konkurenco. Pridobitev novih pravic do uporabe spektra, vključno s prenosom ali zakupom ali drugimi transakcijami med uporabniki, ter uvedba novih prožnih pogojev za uporabo spektra lahko vplivata na obstoječe konkurenčne razmere. Države članice bi zato morale sprejeti ustrezne predhodne (ex ante) in naknadne (ex post) regulativne ukrepe (kot so ukrepi za spremembo obstoječih pravic, prepoved nekaterih pridobitev pravic do uporabe spektra, uvedba pogojev za kopičenje spektra in učinkovito uporabo, kakor so določeni v Direktivi 2002/21/ES, omejevanje količine spektra, ki je na voljo posameznemu podjetju, ali preprečevanje prekomernega kopičenja pravic do uporabe spektra), s katerimi bi preprečile izkrivljanje konkurence v skladu z načeli iz Direktive 2002/20/ES in Direktive Sveta 87/372/EGS z dne 25. junija 1987 o frekvenčnih pasovih, ki jih je treba zadržati za usklajeno uvajanje javnih vseevropskih celičnih digitalnih kopenskih mobilnih komunikacij v Skupnosti (8) (Direktiva o GSM).
(16)
Vzpostavitev inventarja obstoječe uporabe spektra, skupaj z analizo tehnoloških trendov, prihodnjih potreb in povpraševanja po spektru, zlasti med 400 MHz in 6 GHz, bi morala omogočiti določitev frekvenčnih pasov, v katerih bi se lahko izboljšala učinkovitost, in povečanje priložnosti za souporabo spektra v korist tako komercialnemu kot javnemu sektorju. Metodologija za vzpostavitev in vzdrževanje inventarja obstoječih uporab spektra bi morala ustrezno upoštevati upravno breme, naloženo upravam, njen cilj pa bi moral biti, da bi bilo to breme čim manjše. Zato bi bilo treba pri razvoju metodologije za vzpostavitev inventarja obstoječih uporab spektra v celoti upoštevati informacije, ki jih države članice zagotavljajo v skladu z Odločbo Komisije 2007/344/ES z dne 16. maja 2007 o usklajeni dostopnosti informacij glede uporabe spektra v Skupnosti (9).
(17)
Usklajeni standardi v skladu z Direktivo 1999/5/ES so ključni za učinkovito uporabo spektra, upoštevati pa bi morali tudi pravno opredeljene pogoje glede souporabe. Tudi evropski standardi za neradijsko električno in elektronsko opremo ter omrežja bi morali preprečevati motnje pri uporabi spektra. Kumulativen vpliv kopičenja vedno večjega števila in gostote brezžičnih naprav in aplikacij, skupaj z raznoliko uporabo spektra, predstavlja izziv trenutnim pristopom k obvladovanju motenja. Te pristope bi bilo zato treba pregledati in ponovno oceniti skupaj z lastnostmi sprejemnikov in bolj izpopolnjenimi mehanizmi za preprečevanje motenja.
(18)
Državam članicam bi bilo treba dovoliti, da po potrebi sprejmejo kompenzacijske ukrepe v zvezi s stroški prehoda.
(19)
V skladu s cilji Evropske digitalne agende bi lahko brezžične širokopasovne povezave znatno prispevale k okrevanju gospodarstva in gospodarski rasti, če bi zagotovili dovolj spektra, hitro podeljevali pravice do uporabe spektra ter omogočili, da se trgovanje prilagaja razvoju trga. Evropska digitalna agenda poziva, da bi imeli vsi državljani Unije do leta 2020 širokopasovni dostop s hitrostjo najmanj 30 Mb/s. Zato bi bilo treba spekter, ki ga že zajemajo obstoječe odločbe Komisije, dati na voljo pod pogoji iz teh odločb. Glede na povpraševanje na trgu bi bilo treba postopek odobritve za prizemne komunikacije izvesti v skladu z Direktivo 2002/20/ES do 31. decembra 2012, da se zagotovi enostaven dostop do brezžičnih širokopasovnih povezav za vse, zlasti v frekvenčnih pasovih, določenih v odločbah Komisije 2008/411/ES (10), 2008/477/ES (11) in 2009/766/ES (12). Z namenom dopolniti prizemne širokopasovne storitve in zagotoviti pokritosti v najbolj odročnih območjih Unije bi bila lahko hitra in izvedljiva rešitev tudi širokopasovni dostop prek satelita.
(20)
Po potrebi bi bilo treba uvesti prožnejšo ureditev uporabe spektra za spodbujanje inovacij in širokopasovnih povezav visoke hitrosti, ki podjetjem omogočajo znižanje njihovih stroškov in povečanje konkurenčnosti ter omogočajo razvoj novih interaktivnih spletnih storitev, na primer na področjih izobraževanja, zdravja in storitev v splošnem interesu.
(21)
Dostop do hitrih širokopasovnih povezav za skoraj 500 milijonov ljudi v Evropi bi prispeval k razvoju notranjega trga, obenem pa bi predstavljal edinstveno kritično maso uporabnikov na svetu, kar bi vsem regijam ponudil nove priložnosti ter dal vsakemu uporabniku večjo vrednost, Uniji pa zmožnost, da postane vodilno, na znanju temelječe gospodarstvo v svetovnem merilu. Hitra vzpostavitev širokopasovnih povezav je zato bistvena za razvoj evropske produktivnosti ter nastajanje novih in malih podjetij, ki lahko postanejo vodilna v različnih sektorjih, na primer v zdravstvu, proizvodnji in storitvenih dejavnostih.
(22)
Leta 2006 je Mednarodna telekomunikacijska zveza (v nadaljnjem besedilu: ITU) ocenila, da bo v prihodnje komercialna mobilna industrija v vsaki od regij ITU, vključno z Evropo, za razvoj sistemov IMT-2000 (International Mobile Telecommunications-2000) in naprednih sistemov IMT (torej mobilnih komunikacij tretje in četrte generacije) leta 2020 potrebovala med 1 280 in 1 720 MHz pasovne širine. Poudariti bi bilo treba, da je nižja vrednost (1 280 MHz) večja od potreb nekaterih držav. V nekaterih državah pa je potreba večja od višje vrednosti (1 720 MHz). Obe vrednosti zajemata spekter, ki se že uporablja ali naj bi se uporabljal za sisteme Pre-IMT, IMT-2000 in njegove izboljšave. Brez sprostitve potrebnega spektra, in sicer najbolje na podlagi usklajevanj na svetovni ravni, bodo omejitve zmogljivosti mobilnih omrežij ovirale nove storitve in gospodarsko rast.
(23)
Pas 800 MHz (790-862 MHz) je najprimernejši za pokrivanje velikih območij z brezžičnimi širokopasovnimi storitvami. Na podlagi usklajevanja tehničnih pogojev v skladu s Sklepom 2010/267/EU in Priporočila Komisije z dne 28. oktobra 2009 o olajšanju sprostitve digitalne dividende v Evropski uniji (13), ki poziva k ukinitvi analogne radiodifuzije do 1. januarja 2012, ter zaradi hitrega nacionalnega regulativnega razvoja bi bilo treba ta pas dati na voljo za elektronske komunikacijske storitve v Uniji načeloma do leta 2013. Glede na rezultate analize, tehnološke trende, prihodnje potrebe in povpraševanje po spektru bi se lahko dolgoročno predvidel še dodatni spekter. Glede na zmogljivost pasu 800 MHz za prenos prek velikih površin bi lahko s pravicami po potrebi povezali tudi obveznosti pokrivanja.
(24)
Okrepljene priložnosti brezžičnih širokopasovnih povezav so bistvene za zagotovitev novih distribucijskih platform kulturnemu sektorju, s čimer se utira pot uspešnemu razvoju tega sektorja v prihodnosti.
(25)
Brezžični dostopovni sistemi, vključno z radijskimi lokalnimi omrežji, utegnejo prerasti obstoječe nelicenčne razporeditve. Potrebo po razširitvi razporejanja nelicenčnega spektra na 2,4 GHz in 5 GHz za brezžične dostopovne sisteme, vključno z radijskimi lokalnimi omrežji in izvedljivost te razširitve bi bilo treba oceniti glede na inventar obstoječih uporab spektra in novih potreb po njem ter glede na uporabo spektra za druge namene.
(26)
Čeprav bo radiodifuzija ostala pomembna platforma za distribucijo vsebine, saj je še vedno najbolj cenovno ugodna platforma za množično distribucijo, pa žične ali brezžične širokopasovne storitve in druge nove storitve kulturnemu sektorju ponujajo nove priložnosti, da razveje število distribucijskih platform, da zagotovi storitve na zahtevo in izkoristi gospodarski potencial velikega povečanja prenosa podatkov.
(27)
Da bi se osredotočile na prednostne naloge večletnega Programa, bi morale države članice in Komisija sodelovati, da bi podprle in dosegle cilj omogočiti Uniji, da prevzame vodilno vlogo v brezžičnih širokopasovnih elektronskih komunikacijskih storitvah s sprostitvijo zadostnega spektra v stroškovno učinkovitih pasovih, da bi bile te storitve splošno razpoložljive.
(28)
Glede na to, da sta skupni pristop in ekonomija obsega ključna za razvoj širokopasovnih komunikacij v Uniji ter za preprečevanje izkrivljanja konkurence in razdrobljenosti trga med državami članicami, bi bilo treba z usklajenim delovanjem med državami članicami in s Komisijo opredeliti nekatere najboljše prakse v zvezi s pogoji in postopki odobritve. Taki pogoji in postopki bi lahko zajemali obveznosti pokrivanja, velikost spektralnega bloka, časovni razpored za dodeljevanje pravic, dostop do operaterjev mobilnih virtualnih omrežij ter trajanje pravic do uporabe spektra. Glede na to, kako pomembno je trgovanje s spektrom za povečanje njegove učinkovite uporabe in razvoj notranjega trga brezžične opreme in storitev, bi se morali ti pogoji in postopki uporabljati za frekvenčne pasove, ki so razporejeni za brezžične komunikacije in pri katerih se pravice do uporabe lahko prenesejo ali dajo v zakup.
(29)
Dodaten spekter bi morda potrebovali drugi sektorji, kot so promet (za varnostne, informacijske in upravljalne sisteme), raziskave in razvoj, e-zdravje, e-vključenost ter po potrebi civilna zaščita in pomoč ob nesrečah, zaradi povečane uporabe prenosa videa in podatkov za hitro in učinkovitejšo opravljanje storitev. Čim večje ustvarjanje sinergij med politiko spektra in raziskovalno-razvojnimi dejavnostmi ter raziskovanje radiofrekvenčne združljivosti med različnimi uporabniki spektra bi moralo spodbujati inovacije. Poleg tega je treba zaradi rezultatov raziskav v okviru Sedmega okvirnega programa za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007-2013) pregledati potrebe po spektru pri projektih z morebitnim velikim gospodarskim ali naložbenim potencialom, zlasti za mala in srednja podjetja, kot so kognitivni radio ali e-zdravje. Treba bi bilo zagotoviti tudi ustrezno zaščito pred škodljivim motenjem, da se podprejo raziskovalno-razvojne dejavnosti.
(30)
Strategija Evropa 2020 določa okoljske cilje za trajnostno, energetsko učinkovito in konkurenčno gospodarstvo, na primer z 20-odstotnim izboljšanjem energetske učinkovitosti virov do leta 2020. Pri tem igra ključno vlogo sektor informacijskih in komunikacijskih tehnologij, kar je poudarjeno tudi v Evropski digitalni agendi. Predlagani ukrepi vključujejo pospešeno uvajanje sistemov za inteligentno upravljanje energije (pametna omrežja in pametno merjenje porabe), ki uporabljajo komunikacijske zmogljivosti za zmanjševanje porabe energije, ter razvoj inteligentnih prometnih sistemov in inteligentno upravljanje prometa, s čimer bi se zmanjšale emisije ogljikovega dioksida v prometnem sektorju. Učinkovita uporaba spektralnih tehnologij bi prav tako lahko pripomogla k zmanjšanju porabe energije pri radijski opremi ter omejila okoljske učinke na podeželju in odročnih območjih.
(31)
Usklajen pristop pri odobritvah spektra v Uniji bi moral v celoti upoštevati zaščito javnega zdravja pred elektromagnetnimi polji, ki je ključna za dobro počutje državljanov. Ob upoštevanju Priporočila Sveta 1999/519/ES z dne 12. julija 1999 o omejevanju izpostavljenosti splošne javnosti elektromagnetnim poljem (0 Hz do 300 GHz) (14), je bistveno zagotoviti stalno spremljanje ionizirajočih in neionizirajočih vplivov uporabe spektra na zdravje, vključno s kumulativnimi učinki uporabe spektra v realnem življenju na različnih frekvencah, ki jih povzroča vedno večje število vrst opreme.
(32)
Bistveni cilji splošnega interesa, kot je varnost življenja, zahtevajo usklajene tehnične rešitve, ki omogočajo sodelovanje varnostnih služb in služb za pomoč v sili med državami članicami. Na usklajeni osnovi bi bilo treba zagotoviti dovolj spektra za razvoj in prosti pretok varnostnih storitev in naprav ter razvoj inovativne vseevropske ali interoperabilne varnostne rešitve ali rešitve v sili. Iz študij je razvidno, da je potreben dodaten usklajen spekter pod 1 GHz, da se po vsej Uniji v naslednjih petih do desetih letih zagotovijo mobilne širokopasovne storitve za civilno zaščito in pomoč ob nesrečah.
(33)
Urejanje spektra ima zaradi lastnosti razširjanja, mednarodnega značaja trgov, odvisnih od storitev, ki uporabljajo radijske frekvence, ter potrebe po izogibanju škodljivemu motenju med državami precejšnje čezmejne ali mednarodne razsežnosti.
(34)
V skladu z zadevno sodno prakso Sodišča Evropske unije je v primeru, ko vsebina mednarodnega sporazuma spada deloma v pristojnost Unije in deloma v pristojnost držav članic, bistveno zagotoviti tesno sodelovanje med državami članicami in institucijami Unije. Kakor je pojasnjeno v ustaljeni sodni praksi, ta obveznost sodelovanja izhaja iz načela enotnosti pri mednarodnem zastopanju Unije in njenih držav članic.
(35)
Države članice bi utegnile potrebovati tudi podporo pri koordinaciji frekvenc v dvostranskih pogajanjih z državami, ki so Uniji sosednje, vključno z državami kandidatkami in državami pristopnicami, da bi izpolnile obveznosti, ki jim jih nalaga pravo Unije v zvezi s koordinacijo frekvenc. To bi prav tako moralo pomagati preprečevati škodljivo motenje ter izboljšati učinkovitost spektra in konvergenco pri uporabi spektra tudi prek meja Unije.
(36)
Za uresničitev ciljev tega sklepa je pomembno, da se na ravni Unije okrepi sedanji institucionalni okvir za usklajevanje politike in upravljanja spektra, tudi v zadevah, ki neposredno vplivajo na dve ali več držav članic, pri čemer je treba v celoti upoštevati pristojnosti ter strokovno znanje in izkušnje nacionalnih uprav. Sodelovanje in usklajevanje sta ključna tudi med organi za standardizacijo, raziskovalnimi ustanovami in CEPT.
(37)
Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja tega sklepa bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (15).
(38)
Ker cilja tega sklepa, torej da se vzpostavi večletni program za politiko radijskega spektra, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker se ta cilj zaradi obsega predlaganih ukrepov lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta sklep ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.
(39)
Komisija bi morala Evropskemu parlamentu in Svetu poročati o rezultatih, doseženih na podlagi tega sklepa, ter o načrtovanih prihodnjih ukrepih.
(40)
Pri pripravi svojega predloga je Komisija, kolikor je bilo mogoče, upoštevala mnenje Skupine za politiko radijskega spektra, ustanovljene s Sklepom Komisije 2002/622/ES (16) -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Cilj in področje uporabe
1. Ta sklep vzpostavlja večletni program politike radijskega spektra za strateško načrtovanje in usklajevanje uporabe spektra, da se zagotovi delovanje notranjega trga na področjih politik Unije, ki vključujejo uporabo spektra, kot so politike elektronskih komunikacij, raziskav, tehnološkega razvoja in vesolja, prometa, energetike in avdiovizualne politike.
Ta sklep ne vpliva na zadostno razpoložljivost spektra za druga področja politik Unije, kot sta civilna zaščita in pomoč ob nesrečah ter skupna varnostna in obrambna politika.
2. Ta sklep ne posega v obstoječe pravo Unije, zlasti v direktive 1999/5/ES, 2002/20/ES in 2002/21/ES in ob upoštevanju člena 6 tega sklepa v Odločbo št. 676/2002/ES, ter v ukrepe, sprejete na nacionalni ravni, ki so v skladu s pravom Unije.
3. Ta sklep ne posega v ukrepe, sprejete na nacionalni ravni ob polnem upoštevanju prava Unije, za izpolnitev ciljev splošnega interesa, zlasti ciljev v zvezi z urejanjem vsebine in avdiovizualno politiko.
Ta sklep ne posega v pravico držav članic do organiziranja in uporabe njihovega spektra za potrebe javnega reda in javne varnosti ter za obrambo. Kadar ta sklep ali ukrepi, sprejeti na njegovi podlagi, v frekvenčnih pasovih iz člena 6 vplivajo na spekter, ki ga država članica uporablja izključno in neposredno za potrebe svoje javne varnosti ali obrambe, lahko država članica v potrebnem obsegu še naprej uporablja ta frekvenčni pas za potrebe javne varnosti in obrambe, dokler se sistemi, ki obstajajo v tem pasu na dan začetka veljavnosti tega sklepa oziroma ukrepa, sprejetega na njegovi podlagi, postopoma ne ukinejo. Ta država članica o svoji odločitvi ustrezno uradno obvesti Komisijo.
Člen 2
Splošna regulativna načela
1. Države članice sodelujejo med seboj in s Komisijo na pregleden način, da zagotovijo dosledno uporabo naslednjih splošnih regulativnih načel po vsej Uniji:
(a)
uporabljanje najustreznejšega in najenostavnejšega sistema odobritev na način, ki zagotavlja čim prožnejšo in učinkovitejšo uporabo spektra. Tovrsten sistem odobritev temelji na objektivnih, preglednih, nediskriminatornih in sorazmernih merilih;
(b)
pospeševanje razvoja notranjega trga s spodbujanjem nastanka prihodnjih digitalnih storitev po vsej Uniji in s pospeševanjem učinkovite konkurence;
(c)
spodbujanje konkurence in inovacij ob upoštevanju, da je treba preprečevati škodljivo motenje in zagotoviti tehnično kakovost storitve, da se izboljša razpoložljivost širokopasovnih storitev in zagotovi uspešen odziv na povečanje brezžičnega prenosa podatkov;
(d)
opredeljevanje tehničnih pogojev uporabe spektra, ob doslednem upoštevanju ustreznega prava Unije, vključno tistega o omejevanju izpostavljenosti splošne javnosti elektromagnetnim poljem;
(e)
spodbujanje tehnološke in storitvene nevtralnosti v okviru pravic do uporabe spektra, kadar je to mogoče.
2. Za elektronske komunikacije poleg splošnih regulativnih načel, opredeljenih v odstavku 1 tega člena, se uporabljajo naslednja posebna načela v skladu s členi 8a, 9, 9a in 9b Direktive 2002/21/ES in z Odločbo št. 676/2002/ES:
(a)
zagotavljanje tehnološke in storitvene nevtralnosti pri pravici do uporabe spektra za elektronska komunikacijska omrežja in storitve ter pri prenosu ali zakupu posamičnih pravic do uporabe radijskih frekvenc;
(b)
spodbujanje usklajevanja uporabe radijskih frekvenc po vsej Uniji v skladu s potrebo po zagotovitvi uspešne in učinkovite uporabe teh frekvenc;
(c)
olajševanje povečanja brezžičnega prenosa podatkov in širokopasovnih storitev, zlasti s spodbujanjem prožnosti, in spodbujanje inovacij, ob upoštevanju potrebe po preprečevanju škodljivega motenja in po zagotavljanju tehnične kakovosti storitve.
Člen 3
Cilji politike
Da bi se osredotočile na prednostne naloge tega sklepa, države članice in Komisija sodelujejo pri podpiranju in doseganju naslednjih ciljev politike:
(a)
spodbujati učinkovito upravljanje in uporabo spektra, da se čim bolje zadovolji vse večje povpraševanje po uporabi frekvenc, upoštevajoč pomembno družbeno, kulturno in gospodarsko vrednost spektra;
(b)
prizadevati si za pravočasno razporeditev zadostnega in ustreznega spektra v podporo ciljem politike Unije in za čim boljšo zadostitev vse večjemu povpraševanju po brezžičnem prenosu podatkov, s tem pa omogočiti razvoj komercialnih in javnih storitev, ob upoštevanju pomembnih ciljev splošnega interesa, kot sta kulturna raznolikost in pluralnost medijev; v ta namen bi bilo treba storiti vse, da se na podlagi inventarja, vzpostavljenega v skladu s členom 9, zagotovi vsaj 1 200 MHz primernega spektra do leta 2015. V tej vrednosti je zajet spekter, ki se že uporablja;
(c)
premostiti digitalni razkorak in prispevati k ciljem Evropske digitalne agende, da se do leta 2020 vsem državljanom Unije omogoči širokopasovni dostop s hitrostjo najmanj 30 Mb/s, Uniji pa omogoči, da bo imela največjo možno širokopasovno hitrost in zmogljivost;
(d)
omogočiti, da Unija prevzame vodilno vlogo v brezžičnih širokopasovnih elektronskih komunikacijskih storitvah s sprostitvijo zadostnega spektra v stroškovno učinkovitih pasovih, da bodo te storitve splošno razpoložljive;
(e)
zagotoviti priložnosti tako za komercialni kot javni sektor s povečanjem mobilnih širokopasovnih zmogljivosti;
(f)
spodbujati inovacije in naložbe, in sicer z okrepljeno prožnostjo pri uporabi spektra, z dosledno uporabo načel tehnološke in storitvene nevtralnosti med tehnološkimi rešitvami, ki bi lahko bile sprejete, po vsej Uniji, z ustrezno regulativno predvidljivostjo, kakor je med drugim določena v regulativnem okviru za elektronske komunikacije, s sproščanjem usklajenega spektra za nove napredne tehnologije in z omogočanjem trgovanja s pravicami do uporabe spektra, s čimer ustvarjajo priložnosti za razvoj prihodnjih digitalnih storitev po vsej Uniji;
(g)
olajšati enostavni dostop do spektra z izkoriščanjem prednosti, ki jih prinašajo splošne odobritve za elektronske komunikacije v skladu s členom 5 Direktive 2002/20/ES;
(h)
spodbujati souporabo pasivne infrastrukture, kadar bi bilo to sorazmerno in nediskriminatorno, kot je predvideno v členu 12 Direktive 2002/21/ES;
(i)
ohranjati in razvijati učinkovito konkurenco, zlasti na področju elektronskih komunikacijskih storitev, s prizadevanjem preko predhodnih (ex ante) ali naknadnih (ex post) ukrepov, da se prepreči, da bi nekatera podjetja prekomerno kopičila pravice do uporabe radijskih frekvenc ter tako znatno škodovala konkurenci;
(j)
zmanjšati razdrobljenost notranjega trga in izkoristiti njegove možnosti v celoti, da se pospeši gospodarska rast in ekonomija obsega na ravni Unije z okrepitvijo koordinacije in usklajevanja tehničnih pogojev za uporabo in razpoložljivost spektra, kot je primerno;
(k)
preprečiti škodljivo motenje ali motnje, ki jih povzročajo druge radijske in neradijske naprave, med drugim s spodbujanjem razvoja standardov, ki prispevajo k učinkoviti uporabi spektra, ter s povečevanjem odpornosti sprejemnikov proti motenju, pri čemer je treba še posebej upoštevati kumulativni učinek vedno večjega števila in gostote radijskih naprav in aplikacij;
(l)
spodbujati dostopnost novih izdelkov in tehnologij za potrošnike, da se zagotovi podpora potrošnikov prehodu na digitalno tehnologijo in da se zagotovi učinkovita uporaba digitalne dividende;
(m)
zmanjšati ogljični odtis Unije z okrepitvijo tehnične učinkovitosti in energetske učinkovitosti brezžičnih komunikacijskih omrežij in opreme.
Člen 4
Okrepljeni učinkovitost in prožnost
1. Države članice v sodelovanju s Komisijo in po potrebi spodbujajo skupinsko uporabo in souporabo spektra.
Države članice spodbujajo tudi razvoj obstoječih in novih tehnologij, na primer kognitivni radio, vključno s tehnologijami za izkoriščanje "belih lis".
2. Države članice in Komisija med seboj sodelujejo, da bi okrepile prožnost uporabe spektra, s tem pa spodbudile inovacije in naložbe, preko možnosti uporabe novih tehnologij ter preko prenosa ali zakupa pravic do uporabe spektra.
3. Države članice in Komisija med seboj sodelujejo, da bi spodbujale razvoj in usklajevanje standardov za radijsko opremo in telekomunikacijske terminale ter električno in elektronsko opremo in omrežja, po potrebi na podlagi pooblastil za standardizacijo, ki jih Komisija podeli ustreznim organizacijam za standardizacijo. Posebna pozornost se nameni standardom za opremo, namenjeno uporabi invalidov.
4. Države članice spodbujajo dejavnosti za raziskave in razvoj, povezane z novimi tehnologijami, kot so kognitivne tehnologije in zbirke geolokacijskih podatkov.
5. Države članice po potrebi uvedejo izbirna merila in postopke za odobritev pravic do uporabe spektra, ki spodbujajo konkurenco, naložbe in učinkovito uporabo spektra kot javnega dobrega, pa tudi soobstoj novih in obstoječih storitev in naprav. Države članice spodbujajo tekočo učinkovito uporabo spektra za omrežja, naprave in aplikacije.
6. Države članice lahko za zagotavljanje učinkovite uporabe pravic do uporabe spektra in za preprečevanje kopičenja spektra po potrebi sprejmejo ustrezne ukrepe, kot so denarne kazni, pristojbine v spodbudo ali odvzem pravic. Taki ukrepi se določijo in uporabljajo na pregleden, nediskriminatoren in sorazmeren način.
7. Kar zadeva elektronske komunikacijske storitve, države članice do 1. januarja 2013 sprejmejo ukrepe za razporeditev in odobritev, primerne za razvoj širokopasovnih storitev, in sicer v skladu z Direktivo 2002/20/ES, da bi dosegli največjo možno zmogljivost in širokopasovnih hitrosti.
8. Da zaradi različnih izbirnih meril in postopkov za usklajen spekter, ki je razporejen za elektronske komunikacijske storitve in s katerim je v skladu s členom 9b Direktive 2002/21/ES dovoljeno trgovati v vseh državah članicah, ne bi prišlo do razdrobljenosti notranjega trga, Komisija v sodelovanju z državami članicami in v skladu z načelom subsidiarnosti olajša opredelitev in izmenjavo najboljših praks glede pogojev in postopkov za odobritev ter spodbuja izmenjavo informacij glede takega spektra, da bi v skladu z načeli tehnološke in storitvene nevtralnosti okrepila skladnost po vsej Uniji.
Člen 5
Konkurenca
1. Države članice spodbujajo učinkovito konkurenco in preprečujejo izkrivljanje konkurence na notranjem trgu za elektronske komunikacijske storitve v skladu z direktivama 2002/20/ES in 2002/21/ES.
Vprašanja v zvezi s konkurenco države članice upoštevajo tudi pri podelitvi pravic do uporabe spektra uporabnikom zasebnih elektronskih komunikacijskih omrežij.
2. Za namene prvega pododstavka odstavka 1 in brez poseganja v uporabo pravil o konkurenci in v ukrepe, ki jih sprejmejo države članice za doseganje ciljev splošnega interesa v skladu s členom 9(4) Direktive 2002/21/ES, lahko države članice med drugim sprejmejo naslednje ukrepe:
(a)
omejitev količine spektra, za katerega so kateremu koli podjetju podeljene pravice do uporabe, ali takim pravicam do uporabe dodajo pogoje, kot so zagotavljanje veleprodajnega dostopa, nacionalnega ali regionalnega gostovanja v določenih pasovih ali določenih skupinah pasov s podobnimi lastnostmi, na primer v pasovih pod 1 GHz, ki so razporejeni za elektronske komunikacijske storitve. Takšne dodatne pogoje lahko določi le pristojni nacionalni organ;
(b)
rezerviranje določenega dela frekvenčnega pasu ali skupine pasov za dodelitev novim udeležencem na trgu, če je to potrebno ob upoštevanju razmer na nacionalnem trgu;
(c)
zavrnitev podelitve novih pravic do uporabe spektra ali dopustitve novih uporab spektra v določenih pasovih ali določitev pogojev za podelitev novih pravic do uporabe spektra ali za odobritev novih uporab spektra, da z nobeno dodelitvijo, prenosom ali kopičenjem pravic do uporabe radijskih frekvenc ne bi prišlo do izkrivljanja konkurence;
(d)
prepoved prenosov pravic do uporabe spektra, za katere se na nacionalni ravni ali na ravni Unije ne opravlja nadzor nad združevanjem, ali uvedba pogojev zanje, če obstaja verjetnost, da bi taki prenosi znatno škodovali konkurenci;
(e)
sprememba obstoječe pravice v skladu z Direktivo 2002/20/ES, če je to potrebno za naknadno (ex post) odpravo izkrivljanja konkurence zaradi prenosa ali kopičenja pravic do uporabe radijskih frekvenc.
3. Če želijo države članice sprejeti ukrepe iz odstavka 2 tega člena, to storijo v skladu s postopki za določitev ali spreminjanje takšnih pogojev za pravice do uporabe spektra, določenimi v Direktivi 2002/20/ES.
4. Države članice zagotovijo, da se pri postopkih odobritve in izbire za elektronske komunikacijske storitve spodbuja učinkovita konkurenca v korist državljanov, potrošnikov in podjetij Unije.
Člen 6
Potrebe po spektru za brezžične širokopasovne komunikacije
1. Države članice v sodelovanju s Komisijo sprejmejo vse potrebne ukrepe za to, da je v Uniji na voljo dovolj spektra za zagotavljanje pokritosti in zmogljivosti, da se Uniji omogočijo najhitrejše širokopasovne hitrosti na svetu, s čimer bi brezžične aplikacije in evropski vodilni položaj v novih storitvah uspešno prispevali h gospodarski rasti in k dosegi cilja, da bi imeli do leta 2020 vsi državljani dostop do širokopasovnih hitrosti, ki ne bi bile manjše od 30 Mb/s.
2. Države članice zagotovijo, da so pasovi, zajeti v odločbah 2008/411/ES (3,4-3,8 GHz), 2008/477/ES (2,5-2,69 GHz) in 2009/766/ES (900-1 800 MHz), na voljo pod pogoji iz navedenih odločb, da bi spodbudile večjo razpoložljivost brezžičnih širokopasovnih storitev v korist državljanov in potrošnikov Unije. Če obstaja povpraševanje na trgu, države članice izpeljejo postopek odobritve do 31. decembra 2012 brez poseganja v obstoječo vzpostavitev storitev in pod pogoji, ki potrošnikom omogočajo enostaven dostop do brezžičnih širokopasovnih storitev.
3. Države članice spodbujajo ponudnike elektronskih komunikacij, da tekoče nadgrajujejo svoja omrežja, z najnovejšo in najučinkovitejšo tehnologijo, da bi v skladu z načeloma storitvene in tehnološke nevtralnosti ustvarili svoje dividende spektra.
4. Države članice do 1. januarja 2013 izpeljejo postopek odobritve, da bi omogočile uporabo pasu 800 MHz za elektronske komunikacijske storitve. Komisija državam članicam, v katerih pas zaradi izrednih nacionalnih ali lokalnih okoliščin oziroma težav pri čezmejni koordinaciji frekvenc ne bi bil razpoložljiv, na ustrezno utemeljeno prošnjo zadevne države članice odobri posebna odstopanja do 31. decembra 2015.
Če se utemeljene težave države članice pri čezmejni koordinaciji frekvenc z eno ali več državami, vključno z državami kandidatkami ali državami pristopnicami, nadaljujejo tudi po 31. decembru 2015 in preprečujejo razpoložljivost pasu 800 MHz, Komisija odobri izjemna odstopanja za vsako leto posebej, dokler te težave niso odpravljene.
Države članice, ki jim je bilo odobreno odstopanje v skladu s prvim ali drugim pododstavkom, zagotovijo, da uporaba pasu 800 MHz ne preprečuje razpoložljivosti tega pasu za elektronske komunikacijske storitve, ki niso radiodifuzija, v sosednjih državah članicah.
Ta odstavek se uporablja tudi za težave pri koordinaciji spektra v Republiki Ciper, ki nastanejo zaradi dejstva, da je vladi Cipra onemogočeno, da bi uspešno nadzirala del svojega ozemlja.
5. Države članice v sodelovanju s Komisijo redno spremljajo potrebe po zmogljivosti za brezžične širokopasovne storitve. Komisija na podlagi rezultatov analize iz člena 9(4) oceni, ali je treba sprejeti ukrepe za uskladitev dodatnih frekvenčnih pasov, in o tem Evropskemu parlamentu in Svetu poroča do 1. januarja 2015.
Države članice lahko po potrebi in v skladu s pravom Unije zagotovijo ustrezno nadomestilo za neposredne stroške preselitve ali prerazporeditve uporabe spektra v skladu z nacionalnim pravom.
6. Države članice v sodelovanju s Komisijo po potrebi spodbujajo dostop do širokopasovnih storitev z uporabo pasu 800 MHz na odročnih in redko poseljenih območjih. Pri tem države članice preučijo, kako bi lahko zagotovile, da sprostitev pasu 800 MHz ne bo negativno vplivala na uporabnike storitev za pripravo programov in posebnih dogodkov (programme making and special events - v nadaljnjem besedilu: PMSE), in po potrebi sprejmejo tehnične in regulativne ukrepe v ta namen.
7. Komisija v sodelovanju z državami članicami oceni, ali je upravičeno in izvedljivo razširiti razporeditve nelicenčnega spektra za brezžične dostopovne sisteme, vključno z radijskimi lokalnimi omrežji.
8. Države članice dovolijo prenos ali zakup pravic do uporabe spektra v usklajenih pasovih 790-862 MHz, 880-915 MHz, 925-960 MHz, 1 710-1 785 MHz, 1 805-1 880 MHz, 1 900-1 980 MHz, 2 010-2 025 MHz, 2 110-2 170 MHz, 2,5-2,69 GHz in 3,4-3,8 GHz.
9. Države članice in Komisija lahko preučijo, ali je razpoložljivost spektra zadostna za zagotavljanje širokopasovnih satelitskih storitev, ki omogočajo dostop do interneta, da bi vsem državljanom zagotovile dostop do naprednih digitalnih storitev, vključno s širokopasovnimi storitvami, zlasti na odročnih in redko poseljenih območjih.
10. Države članice v sodelovanju s Komisijo preučijo, ali je mogoče razširiti razpoložljivost in uporabo pikocelic in femtocelic. V celoti upoštevajo potencial teh celičnih baznih postaj ter souporabe in nelicenčne uporabe spektra za zagotovitev podlage za brezžična zankasta omrežja, ki so lahko odločilna za zmanjšanje digitalnega razkoraka.
Člen 7
Potrebe po spektru v drugih politikah brezžične komunikacije
Da bi podprle nadaljnji razvoj inovativnih avdiovizualnih medijskih in drugih storitev za državljane Unije, upoštevajoč gospodarske in družbene koristi enotnega digitalnega trga, si države članice v sodelovanju s Komisijo prizadevajo zagotoviti, da je na voljo dovolj spektra za satelitsko in prizemno zagotavljanje teh storitev, če je potreba po tem jasno utemeljena.
Člen 8
Potrebe po spektru v drugih specifičnih politikah Unije
1. Države članice in Komisija zagotovijo razpoložljivost spektra in zaščitijo radijske frekvence, ki so potrebne za opazovanje zemeljske atmosfere in površja, in s tem omogočijo razvoj in uporabo vesoljskih aplikacij ter izboljšanje prometnih sistemov, zlasti za globalni civilni navigacijski satelitski sistem, vzpostavljen v okviru programa Galileo (17), za evropski program za spremljanje Zemlje (v nadaljnjem besedilu: GMES) (18) ter za inteligentne sisteme za varnost v prometu in njegovo upravljanje.
2. Komisija v sodelovanju z državami članicami opravi raziskave o varčevanju energije pri uporabi spektra, da bi prispevala k nizkoogljični politiki, ter preuči možnost dajanja spektra na voljo za brezžične tehnologije s potencialom za izboljšanje energetske varčnosti in učinkovitosti drugih distribucijskih omrežij, kot je vodovod, vključno s pametnimi energetskimi omrežji in pametnimi merilnimi sistemi.
3. Komisija si v sodelovanju z državami članicami prizadeva zagotoviti, da je na voljo dovolj spektra pod usklajenimi pogoji, da se podprejo razvoj varnostnih storitev in prosti pretok naprav, povezanih z njimi, ter razvoj inovativnih interoperabilnih rešitev za javno varnost in zaščito, civilno zaščito ter pomoč ob nesrečah.
4. Države članice in Komisija sodelujejo z znanstveno in akademsko skupnostjo, da bi določile več raziskovalnih in razvojnih pobud ter inovativnih aplikacij, ki bi lahko imele velik družbeno-gospodarski vpliv in/ali naložbeni potencial, in preučijo potrebe po spektru za takšne aplikacije in po potrebi preučijo razporeditev zadostnega spektra za takšne aplikacije pod usklajenimi tehničnimi pogoji in z najmanjšim upravnim bremenom.
5. V skladu s cilji Unije glede izboljšanja povezanosti med notranjim trgom in dostopom do kulture si države članice v sodelovanju s Komisijo prizadevajo zagotoviti potrebne frekvenčne pasove za PMSE.
6. Države članice in Komisija si prizadevajo zagotoviti razpoložljivost spektra za radiofrekvenčno identifikacijo (v nadaljnjem besedilu: RFID) in druge brezžične komunikacijske tehnologije "interneta stvari" ter med seboj sodelujejo, da bi spodbudile razvoj standardov in usklajevanje v zvezi z razporeditvijo spektra za komunikacijo v "internetu stvari" v državah članicah.
Člen 9
Inventar
1. Vzpostavljen je inventar obstoječih uporab spektra za komercialne in javne namene.
Cilji inventarja so:
(a)
omogočiti določitev frekvenčnih pasov, pri katerih bi bilo mogoče izboljšati učinkovitost obstoječih uporab spektra;
(b)
pomagati pri določitvi frekvenčnih pasov, ki bi jih bilo mogoče prerazporediti, in priložnosti za souporabo spektra, s čimer bi se podprle politike Unije, določene v tem sklepu, pri čemer je treba upoštevati prihodnje potrebe po spektru, ki so med drugim osnovane na podlagi povpraševanja potrošnikov in operaterjev, in možnosti za zadovoljitev takih potreb;
(c)
pomagati analizirati različne vrste uporabe spektra tako s strani zasebnih kot javnih uporabnikov;
(d)
pomagati pri določitvi frekvenčnih pasov, ki bi se lahko razporedili ali prerazporedili zaradi izboljšanja njihove učinkovite uporabe, spodbujati inovacije in povečati konkurenčnost na notranjem trgu, preučiti nove načine za souporabo spektra, kar bi koristilo tako zasebnim kot javnim uporabnikom, pri čemer je treba upoštevati možni pozitivni in negativni učinek razporeditve ali prerazporeditve takih in sosednjih pasov na obstoječe uporabnike.
2. Za zagotovitev enotnega izvajanja odstavka 1 tega člena, Komisija ob doslednem upoštevanju mnenja Skupine za politiko radijskega spektra do 1. julija 2013 sprejme izvedbene akte:
(a)
za določitev praktične ureditve in enotnih formatov za zbiranje in pošiljanje podatkov o obstoječih uporabah spektra držav članic Komisiji, pod pogojem, da se spoštujejo pravila o poslovni zaupnosti iz člena 8 Odločbe št. 676/2002/ES in pravice držav, da ne razkrijejo zaupnih podatkov, in upošteva cilj čim večjega zmanjšanja upravnega bremena in obstoječih obveznosti, ki jih državam članicam nalaga drugo pravo Unije, zlasti obveznosti glede zagotavljanja specifičnih podatkov;
(b)
za določitev metodologije za analizo tehnoloških trendov, prihodnjih potreb in povpraševanja po spektru na področjih politik Unije, ki jih zajema ta sklep, zlasti za tiste storitve, ki bi lahko delovale v frekvenčnem območju od 400 MHz do 6 GHz, da se opredelijo razvijajoče se in možne pomembne uporabe spektra.
Ti izvedbeni akti se sprejmejo po postopku pregleda iz člena 13(2).
3. Komisija vodi inventar iz odstavka 1 v skladu z izvedbenimi akti iz odstavka 2.
4. Komisija opravi analizo tehnoloških trendov, prihodnjih potreb in povpraševanja po spektru v skladu z izvedbenimi akti iz točke (b) odstavka 2. O rezultatih te analize predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu.
Člen 10
Mednarodna pogajanja
1. Pri mednarodnih pogajanjih v zvezi z zadevami, povezanimi s spektrom, se uporabljajo naslednja načela:
(a)
če je predmet mednarodnih pogajanj v pristojnosti Unije, se stališče Unije določi v skladu s pravom Unije;
(b)
če je predmet mednarodnih pogajanj delno v pristojnosti Unije in delno v pristojnosti držav članic, si Unija in države članice prizadevajo določiti skupno stališče, kot to zahteva načelo lojalnega sodelovanja.
Za namene uporabe točke (b) prvega pododstavka Unija in države članice med seboj sodelujejo v skladu z načelom enotnosti pri mednarodnem zastopanju Unije in njenih držav članic.
2. Unija državam članicam na zahtevo zagotovi pravno, politično in tehnično podporo pri reševanju težav s koordinacijo spektra z državami, ki so Uniji sosednje, vključno z državami kandidatkami in državami pristopnicami, tako da lahko zadevne države članice izpolnjujejo svoje obveznosti, ki jim jih nalaga pravo Unije. Unija pri zagotavljanju takšne pomoči izkoristi vsa svoja pravna in politična pooblastila za spodbujanje izvajanja politik Unije.
Unija prav tako podpira prizadevanja tretjih držav, da bi spekter upravljale na način, ki je združljiv z upravljanjem v Uniji, s čimer varuje cilje Unije na področju politike spektra.
3. Države članice pri dvo- ali večstranskih pogajanjih s tretjimi državami vežejo obveznosti, ki jih imajo v skladu s pravom Unije. Pri podpisovanju ali siceršnjem sprejemanju mednarodnih obveznosti, ki se nanašajo na spekter, države članice podpisu ali drugemu dejanju, s katerim izrazijo sprejemanje, priložijo skupno izjavo, da bodo takšne mednarodne sporazume ali zaveze izvajale v skladu s svojimi obveznostmi iz Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o delovanju Evropske unije.
Člen 11
Sodelovanje med različnimi ustanovami
1. Komisija in države članice med seboj sodelujejo, da bi okrepile veljavni institucionalni okvir in s tem spodbujale koordinacijo pri upravljanju spektra na ravni Unije, tudi v zadevah, ki neposredno vplivajo na dve ali več držav članic, ter tako razvijale notranji trg in zagotavljale, da se cilji Unije na področju politike spektra v celoti dosežejo.
2. Komisija in države članice spodbujajo organe za standardizacijo, CEPT, Skupno raziskovalno središče Komisije in vse ustrezne strani, naj tesno sodelujejo pri tehničnih zadevah, da bi se spodbujala učinkovita uporaba spektra. V ta namen ohranjajo ustrezno vez med upravljanjem spektra in njegovo standardizacijo na način, s katerim krepijo notranji trg.
Člen 12
Javno posvetovanje
Komisija po potrebi organizira javna posvetovanja, da bi zbrala mnenja vseh zainteresiranih strani ter splošno mnenje javnosti o uporabi spektra v Uniji.
Člen 13
Postopek v odboru
1. Komisiji pomaga Odbor za radijski spekter, ustanovljen z Odločbo št. 676/2002/ES. Navedeni odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.
2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011. Kadar odbor ne poda mnenja, Komisija osnutka izvedbenega akta ne sprejme in se uporabi tretji pododstavek člena 5(4) Uredbe (EU) št. 182/2011.
Člen 14
Usklajenost z usmeritvami in cilji politik
Države članice uporabljajo usmeritve in cilje politike iz tega sklepa do 1. julija 2015, razen če je v tem sklepu določeno drugače.
Člen 15
Poročanje in pregled
Komisija do 10. aprila 2014 Evropskemu parlamentu in Svetu poroča o dejavnostih in ukrepih, izvedenih oziroma sprejetih na podlagi tega sklepa.
Države članice Komisiji zagotovijo vse informacije, ki so potrebne za pregled uporabe tega sklepa.
Komisija do 31. decembra 2015 izvede pregled uporabe tega sklepa.
Člen 16
Začetek veljavnosti
Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Člen 17
Naslovniki
Ta sklep je naslovljen na države članice.
V Strasbourgu, 14. marca 2012