РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 137/2011 НА КОМИСИЯТА
от 16 февруари 2011 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 2003/2003 на Европейския парламент и на Съвета относно торовете, с цел привеждане на приложения I и IV към него в съответствие с техническия прогрес
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 2003/2003 на Европейския парламент и на Съвета от 13 октомври 2003 г. относно торовете (1), и по-специално член 31, параграфи 1 и 3 от него,
като има предвид, че:
(1)
В член 3 от Регламент (ЕО) № 2003/2003 се предвижда, че тор, който принадлежи към видовете торове, изброени в приложение I към него, и отговаря на условията, установени в посочения регламент, може да бъде обозначен като „ЕО тор“.
(2)
Калциевият формат (CAS 544-17-2) е тор с второстепенен хранителен елемент, който се използва като листен тор за отглеждане на плодове в една държава-членка. Веществото е безвредно за околната среда и здравето на човека. По тази причина, за да стане по-леснодостъпен за земеделските производители в Съюза, калциевият формат следва да бъде признат като „ЕО тор“.
(3)
Разпоредбите относно хелатираните хранителни микроелементи и разтворите на хранителните микроелементи следва да бъдат адаптирани, за да се позволи употребата на повече от един хелатиращ агент, да се въведат общи стойности за минималното съдържание на водоразтворими хранителни микроелементи и да се гарантира, че всеки един хелатиращ агент, който хелатира минимум 1 % от водоразтворимия хранителен микроелемент и който е идентифициран и определен количествено съгласно стандарт EN, е етикетиран. Необходимо е да се предвиди достатъчно дълъг преходен период, който да даде възможност на икономическите оператори да продадат наличните количества торове.
(4)
Цинков оксид (CAS 1314-13-2) на прах е цинков тор, включен в приложение I към Регламент (ЕО) № 2003/2003. Употребата на цинков оксид под формата на прах създава потенциален риск от прахообразни частици. Употребата на цинков оксид под формата на стабилна водна суспензия предотвратява подобен риск. Поради това суспензията на цинков тор следва да бъде призната за „ЕО тор“ с цел по-безопасна употреба на цинков оксид. За да се позволи гъвкавост във формулациите, използването на цинкови соли, както и на един или повече видове цинкови хелати също следва да бъде разрешено във всички подобни суспензии на водна основа.
(5)
В член 23, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 2003/2003 се регламентират правилата относно състава и етикетирането на торове от смеси от хранителни микроелементи, но подобни смеси все още не фигурират сред видовете торове, включени в приложение I. Поради това торовете от смеси от микроелементи не могат да се продават като „ЕО торове“. По тази причина обозначенията на видовете торове с хранителни микроелементи, твърди или течни, трябва да бъдат включени в приложение I.
(6)
Имино-ди-янтарната киселина (IDHA) е хелатиращ агент, който е разрешен за употреба в две държави-членки за листно подхранване, за внасяне в почвата, в хидропониката и фертигацията. Имино-ди-янтарната киселина следва да бъде включена в списъка с разрешени хелатиращи агенти в приложение I, за да стане по-леснодостъпна за земеделските производители в Съюза.
(7)
Съгласно член 29, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 2003/2003 контролът на „ЕО торовете“ трябва да се извършва в съответствие с методите за анализ, описани в него. Някои методи обаче не са международно признати. Европейският комитет по стандартизация вече е разработил EN стандарти, които следва да заменят посочените методи.
(8)
Валидираните методи, публикувани като EN стандарти, обикновено включват ринг-тест (междулабораторен тест) за проверка на възпроизводимостта и повторяемостта на аналитичните методи между различните лаборатории. Поради това следва да се прави разграничение между валидираните EN стандарти и невалидираните методи, което би спомогнало за идентифициране на EN стандартите, които са преминали междулабораторен тест, за да се информират правилно контролните органи за статистическата надеждност на EN стандартите.
(9)
С оглед опростяване на законодателството и за да се улесни бъдещото преразглеждане, е целесъобразно пълният текст на стандартите в приложение IV към Регламент (ЕО) № 2003/2003 да се замени с препратки към EN стандартите, които предстои да бъдат публикувани от Европейския комитет по стандартизация.
(10)
Поради това Регламент (ЕО) № 2003/2003 следва да бъде съответно изменен.
(11)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на комитета, създаден по силата на член 32 от Регламент (ЕО) № 2003/2003,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Изменения
1. Приложение I към Регламент (ЕО) № 2003/2003 се изменя в съответствие с приложение I към настоящия регламент.
2. Приложение IV към Регламент (ЕО) № 2003/2003 се изменя в съответствие с приложение II към настоящия регламент.
Член 2
Преходни разпоредби
Букви а)-д) от точка 2 от приложение I се прилагат, считано от 9 октомври 2012 г. за торове, които са пуснати на пазара преди 9 март 2011 г.
Член 3
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 16 февруари 2011 година.
UREDBA KOMISIJE (EU) št. 137/2011
z dne 16. februarja 2011
o spremembi Uredbe (ES) št. 2003/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gnojilih zaradi prilagoditve prilog I in IV k Uredbi tehničnemu napredku
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 2003/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o gnojilih (1) ter zlasti člena 31(1) in (3) Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Člen 3 Uredbe (ES) št. 2003/2003 določa, da se lahko gnojilo, ki ustreza vrsti gnojila s seznama v Prilogi I k Uredbi in je v skladu s pogoji iz navedene uredbe, označi kot „gnojilo ES“.
(2)
Kalcijev format (CAS 544-17-2) je gnojilo s sekundarnimi hranili, ki se v eni državi članici uporablja kot listno gnojilo v sadjarstvu. Snov je neškodljiva za okolje in zdravje ljudi. Da bi bil kalcijev format lažje dosegljiv kmetom po vsej Uniji, ga je treba priznati kot „gnojilo ES“.
(3)
Določbe o mikrohranilnih kelatih in mikrohranilnih raztopinah je treba prilagoditi in dopustiti uporabo več kot enega kelatnega reagenta, uvesti enotne vrednosti za najmanjšo vsebnost mikrohranil, topnih v vodi, ter zagotoviti, da je označen vsak kelatni reagent, ki kelatira vsaj 1 % mikrohranil, topnih v vodi, ter je identificiran in količinsko opredeljen s standardom EN. Zagotoviti je treba dovolj dolgo prehodno obdobje in gospodarskim subjektom omogočiti prodajo njihovih zalog gnojil.
(4)
Cinkov oksid v prašku (CAS 1314-13-2) je cinkovo gnojilo iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 2003/2003. Cinkov oksid v obliki praška se pri uporabi lahko praši. Pri uporabi cinkovega oksida v obliki stabilne vodne suspenzije se tej nevarnosti izognemo. Suspenzijo cinkovega gnojila je zato treba priznati kot „gnojilo ES“ in tako omogočiti varnejšo uporabo cinkovega oksida. Zaradi večje prožnosti pri opredelitvah je treba dovoliti tudi uporabo cinkovih soli ter eno ali več vrst cinkovih kelatov v kateri koli taki suspenziji na vodni osnovi.
(5)
Člen 23(2) Uredbe (ES) št. 2003/2003 vsebuje pravila o sestavi in označevanju mešanih mikrohranilnih gnojil, vendar pa takšne mešanice še niso vključene v seznam vrst gnojil v Prilogi I. Zato mešanih mikrohranilnih gnojil ni mogoče prodajati kot „gnojila ES“. Tipske oznake mikrohranilnih gnojil v trdni in tekoči obliki je treba zato vključiti v Prilogo I.
(6)
Iminodijantarna kislina (v nadaljnjem besedilu: IDHA) je kelatni reagent, ki se v dveh državah članicah lahko uporablja kot listno razpršilo, za talno uporabo, v hidroponiki in gnojilnem namakanju. IDHA je treba vključiti na seznam dovoljenih kelatnih reagentov iz Priloge I, da bo lažje dosegljiv kmetom po vsej Uniji.
(7)
Člen 29(2) Uredbe (ES) št. 2003/2003 zahteva, da se nadzor gnojil ES izvaja v skladu z analitskimi metodami, ki so opisane v Uredbi. Vendar pa nekatere metode niso mednarodno priznane. Evropski odbor za standardizacijo je zdaj razvil standarde EN, ki bi morali nadomestiti navedene metode.
(8)
Potrjene metode, ki so bile objavljene kot standardi EN, navadno vključujejo krožni preskus (medlaboratorijski preskus), da se preveri ponovljivost analitskih metod med različnimi laboratoriji. Razlikovati je treba med potrjenimi standardi EN in nepotrjenimi metodami, da se lažje ugotovijo standardi EN, ki so preverjeni z medlaboratorijskim testom, in so nadzornim osebam na voljo podatki o statistični zanesljivosti standardov EN.
(9)
Za poenostavitev zakonodaje in lažje prihodnje spremembe je primerno nadomestiti celotno besedilo standardov iz Priloge IV k Uredbi (ES) št. 2003/2003 s sklicevanjem na standarde EN, ki jih bo objavil Evropski odbor za standardizacijo.
(10)
Uredbo (ES) št. 2003/2003 je treba zato ustrezno spremeniti.
(11)
Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora, ustanovljenega s členom 32 Uredbe (ES) št. 2003/2003 -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Spremembe
1. Priloga I k Uredbi (ES) št. 2003/2003 se spremeni v skladu s Prilogo I k tej uredbi.
2. Priloga IV k Uredbi (ES) št. 2003/2003 se spremeni v skladu s Prilogo II k tej uredbi.
Člen 2
Prehodne določbe
Točke (a) do (e) pod točko (2) Priloge I se uporabljajo od 9. oktobra 2012 za gnojila, ki so dana v promet pred 9. marcem 2011.
Člen 3
Začetek veljavnosti
Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 16. februarja 2011