РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА
от 24 януари 2012 година
за установяване дали Унгария е предприела ефективни действия в отговор на препоръката на Съвета от 7 юли 2009 г.
(2012/139/ЕС)
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 126, параграф 8 от него,
като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
като има предвид, че:
(1)
Съгласно член 126, параграф 1 от Договора държавите-членки трябва да избягват прекомерен държавен дефицит.
(2)
Пактът за стабилност и растеж се основава на целта за осигуряване на стабилни публични финанси като средство за засилване на предпоставките за ценова стабилност и висок и устойчив растеж, водещ до създаване на трудова заетост. Пактът за стабилност и растеж включва Регламент (ЕО) № 1467/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за определяне и изясняване на прилагането на процедурата при прекомерен дефицит (1), който бе приет, за да ускори допълнително коригирането на прекомерните дефицити по консолидирания държавен бюджет.
(3)
С Решение 2004/918/ЕО (2), прието на 5 юли 2004 г., Съветът, по препоръка на Комисията, реши в съответствие с член 104, параграф 6 от Договора за създаване на Европейската общност (ДЕО), че в Унгария съществува прекомерен бюджетен дефицит (3).
(4)
На 5 юли 2004 г. Съветът, по препоръка на Комисията, отправи препоръка в съответствие с член 104, параграф 7 от ДЕО, за предприемане на действия от страна на унгарските власти в средносрочен план, за да намалят дефицита под 3 % от БВП до 2008 г. С Решение 2005/348/ЕО (4), прието на 18 януари 2005 г., Съветът установи в съответствие с член 104, параграф 8 от ДЕО, че Унгария не е предприела ефективни действия в отговор на препоръката на Съвета.
(5)
На 8 март 2005 г. Съветът, по препоръка на Комисията, прие втора препоръка в съответствие с член 104, параграф 7 от ДЕО, потвърждаваща 2008 г. като краен срок за корекция на прекомерния дефицит. След значителното влошаване на бюджетните перспективи в Унгария, с Решение 2005/843/ЕО (5), прието на 8 ноември 2005 г., Съветът установи в съответствие с член 104, параграф 8 от ДЕО, че Унгария за втори път не е предприела ефективни действия, в отговор на препоръките на Съвета.
(6)
На 10 октомври 2006 г. Съветът, по препоръка на Комисията, прие съответно трета препоръка в съответствие с член 104, параграф 7 от ДЕО към Унгария, с която срокът за коригиране на прекомерния дефицит бе удължен до 2009 г. На 7 юли 2009 г. Съветът в своята препоръка, приета в съответствие с член 104, параграф 7 от ДЕО, стигна до заключението, че би могло да се счита, че унгарските власти са предприели ефективни действия в отговор на препоръките от октомври 2006 г. На фона на значителното влошаване на конюнктурата в контекста на икономическата и финансова криза Съветът отправи ревизирана версия на третата препоръка по член 104, параграф 7 от ДЕО.
(7)
В препоръката на Съвета от 7 юли 2009 г. унгарските власти се призовават да прекратят съществуващия прекомерен дефицит най-късно до 2011 г. Наред с другото, на Унгария бе препоръчано i) да ограничи влошаването на фискалната позиция през 2009 г., като осигури стриктното прилагане на приетите и обявени коригиращи мерки за постигане на целта от 3,9 % от БВП; ii) считано от 2010 г. стриктно да прилага необходимите мерки за консолидация, за да се гарантира по-нататъшното намаление на структурния дефицит и възобновеното намаление на номиналния дефицит, като все повече се акцентира върху структурните мерки, осигуряващи трайно подобрение на публичните финанси; iii) да посочи и приеме своевременно консолидационните мерки, необходими за постигане на корекцията на прекомерния дефицит до 2011 г.; iv) да осигури фискално подобрение от най-малко 0,5 % от БВП с натрупване за 2010 г. и 2011 г.; v) да гарантира, че съотношението на брутния държавен дълг следва стабилна тенденция към намаляване.
(8)
На 27 януари 2010 г. Комисията прие съобщение до Съвета (6), в което достига до заключението, че въз основа на наличната към момента информация Унгария е препдриела ефективни мекри в отговор на препоръката на Съвета от 7 юли 2009 г. Комисията достигна до това заключение като отчете по-специално мерките за консолидация в размер на 1,5 % от БВП за изпълнение на целевия дефицит за 2009 г. от 3,9 % от БВП, структурните реформи в пенсионната и социалноосигурителната система, подпомагащи постигането на целевото равнище на дефицита за 2010 г. от 3,8 % от БВП, и напредъка при прилагането на новата фискална рамка, но същевременно предупреди за съществуването на значителни рискове.
(9)
На 15 декември 2011 г. Унгария представи своя Доклад за предприетите мерки в отговор на препоръката на Съвета от 7 юли 2009 г. по член 126, параграф 7 от Договора, декември 2011 („доклада за напредъка по ППД от декември 2011 г.“) до Комисията и до Съвета. Въз основа на, inter alia, посочения доклад за напредъка новата оценка на действията, предприети от Унгария за коригиране на прекомерния дефицит до 2011 г. в отговор на препоръката на Съвета от 7 юли 2009 г. води до следните заключения:
а)
през 2010 г. действителният бюджетен дефицит надвиши целта с 0,4 % от БВП, докато икономическият растеж през 2010 г. беше по-силен от предвидения в прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2009 г., въз основа на която бяха изготвени препоръките на Съвета от 7 юли 2009 г. През 2011 г. се очаква салдото на консолидирания държавен бюджет (по прогнози както на правителството, така и на службите на Комисията от есента на 2011 г. - „прогнозата от есента на 2011 г.“) да бъде положително в резултат единствено на еднократните приходи в размер на 9,75 % от БВП, свързани с прехвърлянето на пенсионни активи от частни пенсионни схеми към държавния стълб, и на 0,9 % от БВП под формата на секторни налози (върху телекомуникационния, енергийния и финансовия сектор и търговията на дребно). При отсъствие на тези еднократни мерки дефицитът би достигнал около 6 % от БВП и далеч надхвърлил заложената в Договора референтна стойност от 3 % от БВП, установена в член 1 от протокол № 12 относно процедурата при прекомерен дефицит, приложен към Договора за Европейския съюз и Договора. В своето уведомление по ППД от есента на 2011 г. унгарските власти предвиждат излишък от 3,9 % от БВП. В прогнозата от есента на 2011 г. се предвижда малко по-нисък излишък (а именно 3,6 % от БВП), тъй като в нея се допуска поемането на част от дълговете на компаниите за обществен транспорт (0,2 % от БВП). Въз основа на последните данни за постъпленията от еднократните мерки, получени след крайната дата за изготвяне на прогнозата от есента на 2011 г., излишъкът може да бъде дори по-нисък. Структурният дефицит се увеличи с 1,5 % през 2010 г. и с 1,25 % през 2011 г. - кумулативно с 2,75 % от БВП, въпреки препоръката на Съвета зот 7 юли 2009 г., с която се препоръча осигуряване на фискално подобрение от поне 0,5 % от БВП с натрупване през тези две години, необходимо за устойчивото коригиране на дефицита в срок до 2011 г. Това структурно влошаване се дължи на факта, че данъчните намаления в размер на над 2 % от БВП не бяха компенсирани в достатъчна степен от структурни мерки;
б)
по отношение на 2012 г. проектобюджетът цели дефицит от 2,5 % от БВП в съответствие с актуализацията на програмата за конвергенция от 2011 г. За постигането на тази цел предложеният бюджет съдържа редица мерки, общо възлизащи според властите на близо 4 % от БВП, докато 0,7 % от БВП ще бъдат заделени като извънреден резервен буфер. За разлика от това в прогнозата от есента на 2011 г. се предвижда дефицитът по консолидирания държавен бюджет да достигне 2,8 % от БВП през 2012 г., а структурният дефицит да се подобри до 2,4 % от БВП. В сравнение с проектобюджета този по-висок размер на дефицита отразява, наред с други фактори, предвижданията за по-слаб икономически растеж за 2012 г. - с 1 процентен пункт, както и по-предпазливата оценка за очакваните приходи и разходи. Същевременно в проектобюджета се приема, в съответствие с приложимото законодателство, че не се очаква извънредният резерв да бъде изразходван. Въпреки това прагът за дефицит от 3 % от БВП ще бъде постигнат единствено благодарение на еднократните приходи, възлизащи на близо 0,9 % от БВП и произтичащи от горепосочените извънредни секторни налози;
в)
според прогнозата от есента на 2011 г. и при допускане за запазване на досегашната политика се очаква през 2013 г. бюджетният дефицит отново да нарасне до 3,7 %. Това се дължи най-вече на факта, че не се очаква постепенното премахване на извънредните налози, възлизащи на около 0,9 % от БВП, да бъде компенсирано от допълнителни икономии по програмата за структурни реформи за тази година;
г)
въз основа на развитието на бюджетните показатели, настъпило след публикуването на прогнозата от есента на 2011 г., предвижданията за дефицит по консолидирания държавен бюджет от 2,8 % от БВП през 2012 г. все пак изглеждат реалистични (без да се отчита неотдавнашното влошаване на макроикономическата среда). Това се обяснява с факта, че намалението на дефицита, предизвикано от приетите от правителството на 15 декември 2011 г. нови мерки за консолидация, в размер на 0,4 % от БВП е до голяма степен компенсирано от приетите изменения в проектобюджета, водещи до увеличаване на дефицита, както и от нетните бюджетни разходи по сключеното на 15 декември 2011 г. споразумение с банковия сектор, които все още не са надлежно компенсирани от допълнителни мерки за консолидация;
д)
като бъдат отчетени някои допълнителни елементи на програмата за структурни реформи (съответните парламентарни и правителствени решения са описани подробно в доклада за напредъка по ППД от декември 2011 г.), положителният базов ефект от 2012 г. и нетните разходи, произтичащи от споразумението с банковия сектор, предвижданията за дефицита за 2013 г., които се съдържат в прогнозата от есента на 2011 г., може да бъдат понижени от 3,7 % на 3,25 % от БВП, с което той въпреки това несъмнено ще продължи да надхвърля прага от 3 % от БВП. Разликата между настоящата актуализирана оценка и официалната цел (2,2 % от БВП), установена в програмата за конвергенция на Унгария от април 2011 г., произтича конкретно от факта, че около половината от програмата за структурни реформи не може да бъде взета под внимание поради липсата на отделни етапи. Оставащата разлика спрямо официалната цел е свързана с прогнозата за по-високи разходи, по-специално при държавните транспортни дружества и поддръжката на пътища, и също така включва някои отклонения в предвижданията за растеж. Планирани са по-нататъшни структурни реформи, които биха намалили предвиждания дефицит, но те не са определени в достатъчна степен;
е)
съществува риск тези актуализирани средносрочни предвиждания да не бъдат изцяло постигнати. Налице са и някои положителни фактори, свързани по-специално с възможността нивото на приходите през 2012 г. и 2013 г. да продължи да бъде по-високо от очакваното. Въпреки това се очаква съществуващите рискове да бъдат по-големи от положителните фактори. По-специално, лихвените ставки по всички срокове на падеж се увеличиха, обменният курс загуби позиции, а изглежда средносрочната икономическа перспектива се влоши, след като на 10 ноември 2011 г. бе публикувана прогнозата от есента на 2011 г. Като цяло, ако тези фактори бяха взети под внимание, предвижданията за дефицита през 2012 г. и 2013 г. щяха да нараснат допълнително с 0,5 % от БВП, с което дефицитът щеше да достигне малко над 3 %, съответно 3,75 % от БВП;
ж)
според прогнозата от есента на 2011 г. се очаква брутният държавен дълг, предвид както прогнозата за дефицит, така и допусканията за развитието на обменния курс, да нарасне отново до почти 77 % от БВП до 2013 г. след временния спад през 2011 г., предизвикан от поемането на частните пенсионни активи. Ако средносрочните бюджетни предвиждания бяха актуализирани единствено въз основа на новите мерки, приети след крайния срок за изготвяне на прогнозата, предвиденото за 2012 г. съотношение на дълга към БВП щеше да остане до голяма степен непроменено и през 2013 г. слабо да се подобри. Бъдещите евентуални ревизии в бюджетните предвиждания, отчитащи най-вече по-високите лихвени ставки, обменният курс от 311 HUF за едно евро към края на 2011 г. (който е с около 12 % по-слаб от използваните в прогнозата от есента на 2011 г. технически допускания), както и по-нестабилната макроикономическа среда, ще доведат до съотношение на дълга от около 80 % през 2011 г., след което то ще се стабилизира около 78,5 % през 2012 г. и 2013 г., въпреки препоръката на Съвета за стабилна тенденция към намаляване на съотношението на брутния дълг.
(10)
Общото заключение е, че до 2011 г. Унгария формално е спазила референтната стойност от 3 % от БВП, но това не се основава на структурна и устойчива корекция. Бюджетният излишък през 2011 г. зависи изцяло от значителните еднократни приходи в размер на над 10 % от БВП и е придружен от кумулативно структурно влошаване през 2010 г. и 2011 г. в размер на 2,75 % от БВП въпреки препоръчаното кумулативно фискално подобрение от 0,5 % от БВП. Освен това, докато през 2012 г. властите прилагат значителни структурни мерки за намаляване на структурния дефицит до 2,6 % от БВП, референтната стойност от 3 % от БВП ще бъде спазена отново благодарение на еднократните мерки от почти 1 % от БВП. Накрая, през 2013 г. се очаква дефицитът (от 3,25 % от БВП) да надхвърли отново прага за дефицит от 3 % от БВП, дори и ако бъдат отчетени допълнителните мерки, обявени след изготвяне на прогнозата от есента на 2011 г. По-високият дефицит през 2013 г. е свързан главно с факта, че приходите от временните еднократни мерки постепенно ще намаляват, както е планирано, докато не всички планирани структурни реформи са достатъчно добре уточнени. Като цяло това подкрепя заключението, че действията на унгарските власти в отговор на препоръката на Съвета от 7 юли 2009 г., приета в съответствие с член 104, параграф 7 от ДЕО, са били недостатъчни,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Унгария не е предприела ефективни действия в отговор на препоръката на Съвета от 7 юли 2009 г., в съответствие с член 104, параграф 7 от ДЕО, в рамките на срока, установен в посочената препоръка
Член 2
Адресат на настоящото решение е Унгария.
Съставено в Брюксел на 24 януари 2012 година.
SKLEP SVETA
z dne 24. januarja 2012
o ugotovitvi, ali so na Madžarskem bili sprejeti učinkoviti ukrepi na podlagi priporočila Sveta z dne 7. julija 2009
(2012/139/EU)
SVET EVROPSKE UNIJE JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 126(8) Pogodbe,
ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
V členu 126(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) je določeno, da se države članice izogibajo čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju.
(2)
Pakt za stabilnost in rast temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje pogojev za stabilnost cen in močno trajnostno rast, ki pospešuje ustvarjanje delovnih mest. Pakt za stabilnost in rast vključuje vsebino Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (1), sprejete z namenom nadaljnje spodbuditve hitrega zmanjšanja čezmernih javnofinančnih primanjkljajev.
(3)
V skladu s členom 104(6) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (PES) je Svet 5. julija 2004 na podlagi priporočila Komisije s Sklepom 2004/918/ES (2) ugotovil, da na Madžarskem obstaja čezmerni primanjkljaj (3).
(4)
Svet je 5. julija 2004 prav tako na podlagi priporočila Komisije sprejel priporočilo na podlagi člena 104(7) PES, v katerem je madžarske organe pozval, naj sprejmejo srednjeročne ukrepe z namenom zmanjšanja primanjkljaja pod 3 % BDP do leta 2008. Svet je dne 18. januarja 2005 s Sklepom 2005/348/ES (4) ugotovil, da na Madžarskem niso bili sprejeti učinkoviti ukrepi na podlagi priporočila v skladu s členom 104(8) PES.
(5)
Dne 8. marca 2005 je Svet na podlagi priporočila Komisije sprejel še eno priporočilo na podlagi člena 104(7) PES, v katerem je leto 2008 potrdil kot rok za odpravo čezmernega primanjkljaja. Po znatnem poslabšanju pričakovanega proračunskega stanja na Madžarskem je Svet s Sklepom 2005/843/ES (5) z dne 8. novembra 2005 ugotovil, da Madžarska tudi drugič ni sprejela učinkovitih ukrepov na podlagi priporočila Sveta v skladu s členom 104(8) PES.
(6)
Svet je zato dne 10. oktobra 2006 na priporočilo Komisije sprejel tretje priporočilo v skladu s členom 104(7) PES, v katerem je rok za odpravo čezmernega primanjkljaja prestavil na leto 2009. Dne 7. julija 2009 je Svet sprejel priporočilo na podlagi člena 104(7) PES in sklenil, da so madžarski organi sprejeli učinkovite ukrepe na podlagi priporočila iz oktobra 2006. Ob upoštevanju hudega upada gospodarske rasti zaradi gospodarske in finančne krize je Svet v istem priporočilu izdal revidirano priporočilo tretjega priporočila na podlagi člena 104(7) PES.
(7)
Svet je v priporočilu z dne 7. julija 2009 madžarske organe pozval, naj odpravijo čezmerni primanjkljaj do leta 2011. Madžarski je zlasti priporočil, naj (i) omeji slabšanje fiskalnega položaja v letu 2009 z zagotavljanjem doslednega izvajanja sprejetih in napovedanih popravljalnih ukrepov, da bi lahko dosegla ciljni primanjkljaj v višini 3,9 % BDP; poleg tega naj (ii) od leta 2010 dosledno izvaja potrebne konsolidacijske ukrepe za nenehno zmanjševanje strukturnega primanjkljaja in ponoven upad nominalnega primanjkljaja, pri tem pa pospešeno izvaja strukturne ukrepe, da bi zagotovila trajno izboljšanje javnih financ; in naj (iii) določi in pravočasno sprejme konsolidacijske ukrepe, ki bi bili potrebni za odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2011, ter (iv) v letih 2010 in 2011 zagotovi skupni fiskalni napor v višini najmanj 0,5 % BDP; kakor tudi naj (v) zagotovijo stalno zniževanje deleža bruto javnega dolga.
(8)
Komisija je dne 27. januarja 2010 sprejela sporočilo Svetu (6), v katerem je ugotovila, da je na podlagi informacij, ki so bile v tem času na voljo, Madžarska sprejela učinkovite ukrepe na podlagi priporočila Sveta z dne 7. julija 2009. Komisija je do te ugotovitve prišla zlasti ob upoštevanju konsolidacijskih ukrepov v višini 1,5 % BDP za dosego ciljnega primanjkljaja v višini 3,9 % BDP v letu 2009, strukturnih reform pokojninskega sistema in sistema socialnih prejemkov, ki podpirajo doseganje ciljnega primanjkljaja v višini 3,8 % BDP v letu 2010, ter napredka v zvezi z izvajanjem novega fiskalnega okvira in obenem je Komisija tudi opozorila na znatna tveganja.
(9)
Madžarska je 15. decembra 2011 predložila „Poročilo o ukrepih v odziv na priporočilo Sveta z dne 7. julija 2009 na podlagi člena 126(7) PDEU, december 2011“, (v nadaljnjem besedilu: EDP poročilo o napredku iz decembra 2011), ki je bilo predloženo Komisiji in Svetu. Na podlagi, med drugim, navedenega poročila je bila posodobljena ocena ukrepov za odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2011 na podlagi priporočila Sveta z dne 7. julija 2009, iz katere izhajajo naslednje ugotovitve:
(a)
leta 2010 je dejanski proračunski primanjkljaj presegal ciljni primanjkljaj za 0,4 % BDP, medtem ko je bila gospodarska rast v letu 2010 močnejša, kot je bilo predvideno v napovedi služb Komisije s pomladi 2009, na kateri so temeljila priporočila Sveta z dne 7. julija 2009. Leta 2011 naj bi se javnofinančni saldo po pričakovanjih (tako vlade kot tudi služb Komisije v napovedi za jesen 2011 - „napoved za jesen 2011“) pretvoril v presežek, vendar le zaradi enkratnih prihodkov v višini 9,75 % BDP v zvezi s prenosom pokojninskih sredstev iz zasebnih sistemov pokojninskega zavarovanja na državni steber in prihodkov v višini 0,9 % BDP iz sektorskih dajatev (v telekomunikacijskem, energetskem, maloprodajnem in finančnem sektorju). Brez enkratnih ukrepov bi primanjkljaj dosegel okoli 6 % BDP in znatno presegel referenčno vrednost v višini 3 % BDP, določeno v členu 1 Protokola (št. 12) o postopku v zvezi s čezmernim primankljajem, priloženem Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi. Madžarski organi so v obvestilu o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem z jeseni 2011 napovedali presežek v višini 3,9 % BDP. V napovedi za jesen 2011 je bil napovedan nekoliko nižji presežek (3,6 % BDP), zlasti ker je upoštevala delni prevzem dolga podjetij javnega prevoza (0,2 % BDP). Ob upoštevanju nedavnih informacij o enkratnih prejemkih, prejetih po roku, določenem v napovedi za jesen 2011, bi bil presežek lahko še nižji. Strukturni primanjkljaj se je v letu 2010 poslabšal za 1,5 %, v letu 2011 pa za 1,25 %, kar je skupno 2,75 % BDP in je v nasprotju s priporočilom Sveta z dne 7. julija 2009, naj Madžarska v teh dveh letih zagotovi skupni fiskalni napor v višini najmanj 0,5 % BDP, ki je potrebno za trajnostno odpravo primanjkljaja do leta 2011. Strukturno poslabšanje je posledica dejstva, da strukturni ukrepi niso ustrezno kompenzirali znižanja davkov v višini več kot 2 % BDP;
(b)
osnutek proračuna za leto 2012 je zasnovan tako, da naj bi dosegli ciljni primanjkljaj v višini 2,5 % BDP v skladu s posodobljenim konvergenčnim programom iz leta 2011. V ta namen predlog proračuna vsebuje več ukrepov, ki po podatkih organov skupaj znašajo skoraj 4 % BDP, poleg tega je predvidenega 0,7 % BDP rezerve kot varovala za izredne razmere. Nasprotno naj bi po napovedi za jesen 2011 javnofinančni primanjkljaj dosegel 2,8 % BDP in stukturni primanjkljaj izboljšal za do 2,4 % BDP. Višji primanjkljaj v primerjavi z osnutkom proračuna je med drugim posledica tega, da se za leto 2012 pričakuje za 1 odstotno točko nižja gospodarska rast, pa tudi bolj preudarne ocene razvoja na področju prihodkov in odhodkov. Obenem je v skladu z ustrezno zakonodajo v osnutku proračuna predvideno, da se rezerva za izredne razmere ne bo porabila. Vendar je mejna vrednost primanjkljaja 3 % BDP spoštovana le zaradi enkratnih prihodkov v višini skoraj 0,9 % BDP, ki izhajajo iz že navedenih izrednih sektorskih dajatev.
(c)
v skladu z napovedjo za jesen 2011 in na podlagi običajne domneve, da v politiki ne bo prišlo do sprememb, je bilo predvideno, da se bo proračunski primanjkljaj v letu 2013 spet povečal na 3,7 %. Razlog za to je predvsem dejstvo, da dodatni prihranki iz programa strukturnih reform za navedeno leto ne bodo kompenzirali postopne ukinitve izrednih dajatev v višini okoli 0,9 % BDP;
(d)
splošni javni primanjkljaj v višini 2,8 % BDP, predviden za leto 2012 na podlagi proračunskega razvoja od objave napovedi z jeseni 2011, se še vedno zdi verjeten (brez upoštevanja nedavnega poslabšanja makroekonomskega okolja). To pojasnjuje dejstvo, da so posledice novega konsolidacijskega svežnja, ki zmanjšujejo primanjkljaj, v višini 0,4 % BDP, ki ga je vlada sprejela dne 15. decembra 2011, večinoma izenačene s spremembami osnutka proračuna, ki povečujejo primanjkljaj, in neto proračunskimi stroški sporazuma z bančnim sektorjem, sklenjenega dne 15. decembra 2011, ki še niso ustrezno kompenzirani z dodatnimi konsolidacijskimi ukrepi;
(e)
ob upoštevanju nekaterih nadaljnjih specifikacij programa strukturnih reform (povezane odločitve vlade in parlamenta so podrobno opisane v poročilu o napredku iz decembra 2011), pozitivnega osnovnega učinka iz leta 2012 in neto stroškov, ki izhajajo iz sporazuma z bančnim sektorjem, je primanjkljaj, predviden za leto 2013 v napovedi za jesen 2011, mogoče zmanjšati s 3,7 % BDP na 3,25 % BDP, kar pa je še vedno jasno nad mejno vrednostjo 3 % BDP. Razlika med posodobljeno oceno in uradnim ciljnim primanjkljajem (2,2 % BDP) iz madžarskega programa za konvergenčnost iz aprila 2011 je predvsem posledica dejstva, da se zaradi pomanjkanja posebnih ukrepov približno polovica programa strukturnih reform ni mogla upoštevati. Preostanek razlike v primerjavi z uradnim ciljnim primanjkljajem je povezan z napovedanimi višjimi odhodki, predvsem na področju prevoznih podjetij v državni lasti in vzdrževanja cest ter vključuje tudi nekolikšno razliko v predpostavkah o rasti. Predvidene so nadaljnje strukturne reforme, zaradi katerih bi lahko bil v napovedi predviden primanjkljaj nižji, vendar te reforme še niso dovolj natančno določene;
(f)
pri posodobljenih srednjeročnih napovedih prevladujejo negativna tveganja. Obstaja nekaj pozitivnega tveganja, predvsem zaradi nadaljnjega priliva prihodkov, ki je boljši od pričakovanega, za leti 2012 in 2013. Vendar bodo negativna tveganja predvidoma več kot izravnala pozitivno tveganje. Zlasti so se povečale obrestne mere za vse roke zapadlosti, menjalni tečaj se je poslabšal in zdi se, da se je srednjeročna gospodarska napoved poslabšala, odkar je bila 10. novembra 2011 objavljena napoved za jesen 2011. Če bi se ti dejavniki upoštevali, bi se napovedi glede primanjkljaja tako v letu 2012 kot tudi v letu 2013 nadalje povečale za 0,5 % BDP, kar bi pomenilo primanjkljaj v višini nekaj nad 3 % BDP oziroma 3,75 % BDP;
(g)
po napovedi za jesen 2011 naj bi se bruto javni dolg do leta 2013 glede na napovedani primanjkljaj in predpostavljeni menjalni tečaj znova povečal na skoraj 77 % BDP, potem ko se je v letu 2011 začasno zmanjšal zaradi prevzema zasebnih pokojninskih sredstev. Če bi se srednjeročne proračunske napovedi posodobile le na podlagi novih ukrepov, sprejetih po roku iz napovedi, bi delež dolga napovedan za leto 2012 ostal večinoma nespremenjen in bi se v letu 2013 le rahlo izboljšal. Zaradi nadaljnjih možnih revizij proračunskih napovedi, ob upoštevanju predvsem povečanih donosov, konca menjalnega tečaja med HUF in EUR v višini 311 (kar je približno 12 % slabše od tehnične predpostavke, uporabljene v napovedi za jesen 2011) in slabšega makroekonomskega okolja, pa bi v letu 2011 delež dolga znašal približno 80 %, nato pa bi se tako v letu 2012 kot tudi 2013 ustalil na ravni okoli 78,5 %, medtem ko je Svet priporočil, da se mora delež javnega dolga stalno zmanjševati.
(10)
Na splošno lahko ugotovimo, da Madžarska do leta 2011 formalno spoštuje referenčno vrednost 3 % BDP, vendar to ne temelji na strukturnem in trajnostnem popravku. Proračunski presežek je v letu 2011 odvisen od znatnih enkratnih prihodkov v višini več kot 10 % BDP, v letih 2010 in 2011 pa ga spremlja skupno strukturno poslabšanje v višini 2,75 % BDP v primerjavi s priporočenim skupnim fiskalnim izboljšanjem v višini 0,5 % BDP. Medtem ko bodo organi v letu 2012 izvajali znatne strukturne ukrepe za znižanje strukturnega primanjkljaja na 2,6 % BDP, se bo referenčna vrednost 3 % BDP znova spoštovala le zaradi enkratnih ukrepov v vrednosti skoraj 1 % BDP. V letu 2013 naj bi primanjkljaj (v višini 3,25 % BDP) znova presegel referenčno vrednost 3 % BDP, tudi po upoštevanju dodatnih ukrepov, ki so bili napovedani po objavi napovedi za jesen 2011. Na višji primanjkljaj v letu 2013 vpliva zlasti dejstvo, da se začasni enkratni prihodki kot načrtovano postopoma ukinjajo, medtem ko vse načrtovane strukturne reforme niso ustrezno določene. Na splošno to utemeljuje ugotovitev, da je bil odziv madžarskih organov na priporočilo Sveta z dne 7. julija 2009, sprejeto v skladu s členom 104(7) PES, pomanjkljiv -
SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Na Madžarskem niso bili v roku iz priporočila Sveta z dne 7. julija 2009 v skladu s členom 104(7) PES sprejeti učinkoviti ukrepi na podlagi navedenega priporočila.
Člen 2
Ta sklep je naslovljen na Madžarsko.
V Bruslju, 24. januarja 2012