РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 330/2010 НА КОМИСИЯТА
от 20 април 2010 година
за прилагането на член 101, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз относно категориите вертикални споразумения и съгласувани практики
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент № 19/65/ЕИО на Съвета от 2 март 1965 г. за прилагането на член 85, параграф 3 от Договора по отношение на определени категории споразумения и съгласувани практики (1), и по-специално член 1 от него,
след като публикува проект на настоящия регламент,
след като се консултира с Консултативния комитет по ограничителни практики и господстващо положение,
като има предвид, че:
(1)
С Регламент № 19/65/ЕИО на Комисията се дава право да прилага член 101, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз (2) по силата на регламент към определени категории вертикални споразумения и съответните съгласувани практики, попадащи под действието на член 101, параграф 1 от Договора.
(2)
Регламент (ЕО) № 2790/1999 на Комисията от 22 декември 1999 г. за прилагането на член 81, параграф 3 от Договора относно категориите вертикални споразумения и съгласувани практики (3) определя категория вертикални споразумения, за които Комисията смята, че по принцип отговарят на условията, посочени в член 101, параграф 3 от Договора. Предвид общия положителен опит от прилагането на този регламент, чието действие изтича на 31 май 2010 г., и като се вземе предвид допълнителният придобит опит след приемането му, е целесъобразно да се приеме нов регламент за групово освобождаване.
(3)
Тази категория, за която може да се смята, че по принцип отговаря на условията по член 101, параграф 3, включва вертикални споразумения за покупко-продажба на стоки или услуги, когато тези споразумения са сключени между неконкурентни предприятия, между определени конкуренти или от определени асоциации на търговци на дребно. Тя включва също така и вертикални споразумения, съдържащи спомагателни разпоредби за определянето или използването на правата на интелектуална собственост. Терминът „вертикални споразумения“ следва да включва съответните съгласувани практики.
(4)
За целите на прилагането чрез регламент на разпоредбите на член 101, параграф 3 от Договора, не е необходимо да се определят тези вертикални споразумения, които могат да попаднат в приложното поле на член 101, параграф 1 от Договора. При индивидуалната оценка на споразуменията съгласно член 101, параграф 1 от Договора следва да се вземат предвид няколко фактора, и по-специално пазарната структура по отношение на търсенето и предлагането.
(5)
Предимствата на груповото освобождаване, въведено с настоящия регламент, следва да се ограничат до вертикалните споразумения, за които може да се допусне с достатъчна степен на сигурност, че отговарят на условията по член 101, параграф 3 от Договора.
(6)
Определени видове вертикални споразумения могат да доведат до увеличаване на икономическата ефективност в рамките на дадена производствена верига или на дистрибуторска мрежа чрез улесняването на по-добрата координация между участващите предприятия. По-специално те могат да доведат до намаляване на разходите на страните по трансакциите и дистрибуцията и до оптимизиране на техните продажби и инвестиции.
(7)
Възможността такива повишаващи ефективността въздействия да надделеят над всякакви антиконкурентни последици, дължащи се на ограниченията, които се съдържат във вертикалните споразумения, зависи от степента на пазарната сила на страните по споразумението и следователно от степента, до която тези предприятия са изправени пред конкуренция с други доставчици на стоки или услуги, считани от техните клиенти за равностойни или взаимозаменяеми поради характеристиките на продуктите, техните цени и предназначението им.
(8)
Може да се приеме, че когато пазарният дял, държан от всяко предприятие, което е страна по споразумението, на съответния пазар не надвишава 30 %, вертикалните споразумения, които не съдържат определени видове тежки ограничения на конкуренцията, като цяло водят до подобрение в производството или дистрибуцията и осигуряват на потребителите справедлив дял от произтичащите преимущества.
(9)
Над прага от 30 % пазарен дял, не може да се предположи, че вертикалните споразумения, попадащи в приложното поле на член 101, параграф 1 от Договора, обикновено пораждат обективни преимущества от такъв характер и размер, че да компенсират пречките, които поставят пред конкуренцията. Същевременно не се предполага, че тези вертикални споразумения влизат в приложното поле на член 101, параграф 1 от Договора или че не отговарят на условията на член 101, параграф 3 от Договора.
(10)
С настоящия регламент не следва да бъдат освободени вертикалните споразумения, съдържащи ограничения, които е възможно да ограничат конкуренцията и да навредят на потребителите или които не са необходими за постигането на резултатите за увеличаване на ефективността. По-специално вертикални споразумения, съдържащи определени видове тежки ограничения на конкуренцията, каквито са минималните цени и фиксираните цени за препродажба, както и определени видове териториална защита, следва да бъдат изключени от ползите от груповото освобождаване, установено с настоящия регламент, независимо от пазарния дял на съответните предприятия.
(11)
С цел да се осигури достъп до съответния пазар или да се предотврати съглашателство, следва да се въведат определени условия за груповото освобождаване. За тази цел освобождаването на задължения за въздържане от конкуренция следва да бъде ограничено до задължения, които не надвишават определена продължителност. По същите причини всяко пряко или косвено задължение, принуждаващо членовете на селективна дистрибуторска система да не продават търговските марки на определени конкурентни доставчици, следва да бъде изключено от ползите по настоящия регламент.
(12)
Ограниченията относно пазарния дял, неосвобождаването на определени вертикални споразумения и условията, предвидени в настоящия регламент, обикновено гарантират, че споразуменията, за които се прилага груповото освобождаване, не позволяват на участващите предприятия да отстранят конкуренцията по отношение на съществена част от въпросните продукти.
(13)
Съгласно член 29, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1/2003 на Съвета от 16 декември 2002 г. относно изпълнението на правилата за конкуренция, предвидени в членове 81 и 82 от Договора (4), Комисията може да оттегли възможността настоящият регламент да се прилага, ако констатира в конкретен случай, че споразумение, за което се прилага освобождаването, предвидено в настоящия регламент, има въпреки това последици, несъвместими с член 101, параграф 3 от Договора.
(14)
Компетентният орган на държава-членка може да оттегли възможността настоящият регламент да се прилага в съответствие с член 29, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1/2003 по отношение на територията ѝ или на част от нея, ако в конкретен случай споразумение, за което се прилага освобождаването, предвидено в настоящия регламент, има въпреки това последици, несъвместими с член 101, параграф 3 от Договора, на територията на тази държава-членка или на част от нея, ако тази територия притежава всички характеристики на отделен географски пазар.
(15)
При определянето дали да се оттегли възможността настоящият регламент да се прилага в съответствие с член 29 от Регламент (ЕО) № 1/2003, от съществено значение са антиконкурентните ефекти, които могат да произтекат от съществуването на паралелни мрежи от вертикални споразумения, имащи подобни ефекти, които значително ограничават достъпа до съответния пазар и конкуренцията в него. Такива кумулативни резултати могат да произтекат например в случая на селективна дистрибуция или задължения за въздържане от конкуренция.
(16)
За да се засили наблюдението на паралелни системи от вертикални споразумения, които имат сходни антиконкурентни ефекти и които обхващат повече от 50 % от даден пазар, Комисията може да обяви чрез регламент настоящия регламент за неприложим към вертикални споразумения, съдържащи специфични ограничения, отнасящи се до съответния пазар, като възстанови пълното прилагане на член 101 към такива споразумения,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Дефиниции
1. За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
а)
„вертикално споразумение“ означава споразумение или съгласувана практика, сключени между две или повече предприятия, всяко от които функционира за целите на споразумението или съгласуваната практика на различно ниво в производствената верига и дистрибуторската мрежа, и се отнася до условията, при които страните могат да закупуват, продават или препродават определени стоки и услуги;
б)
„вертикално ограничение“ означава ограничение на конкуренцията при вертикално споразумение, попадащо в приложното поле на член 101, параграф 1 от Договора;
в)
„конкурентно предприятие“ означава действителен или потенциален конкурент; „действителен конкурент“ означава предприятие, което извършва дейност на същия съответен пазар; „потенциален конкурент“ означава предприятие, което при отсъствие на вертикално споразумение и в случай на малко, но постоянно увеличение на относителните цени, е вероятно да предприеме в рамките на кратко време необходимите допълнителни инвестиции или други необходими разходи, за да навлезе на съответния пазар, и това е съвсем реална, а не просто теоретична възможност;
г)
„задължение за въздържане от конкуренция“ означава всяко пряко или косвено задължение, налагащо на купувача да не произвежда, купува, продава или препродава стоки или услуги, които се конкурират с договорните стоки или услуги, или всяко пряко или косвено задължение на купувача да купува от доставчика или от друго предприятие, посочено от доставчика, повече от 80 % от общите покупки на купувача на договорните стоки или услуги и техните заместители на съответния пазар, изчислени въз основа на стойността на неговите покупки през предходната календарна година или на обема на тези покупки в случаите, в които това е стандартна практика в сектора;
д)
„селективна дистрибуторска система“ означава дистрибуторска система, в която доставчикът предприема продажба на договорните стоки или услуги, било пряко или косвено, само на дистрибутори, избрани въз основа на определени критерии, и в която тези дистрибутори не могат да продават такива стоки или услуги на неоторизирани дистрибутори на територията, на която доставчикът е решил да прилага тази система;
е)
„права на интелектуална собственост“ включва права на индустриална собственост, ноу-хау, авторско право и сродните му права;
ж)
„ноу-хау“ означава пакет от непатентована практическа информация, произтичаща от опита и проверена от доставчика, която е секретна, съществена и определена: в този контекст „секретна“ означава, че ноу-хауто не е широко известно или леснодостъпно; „значима“ означава, че ноу-хауто е от значение за купувача и му е полезно за използването, продажбата или препродажбата на договорните стоки или услуги; „определена“ означава, че ноу-хауто е описано достатъчно изчерпателно, за да може да се провери отговаря ли информацията на изискването да бъде секретна и съществена;
з)
„купувач“ включва предприятие, което при споразумение, попадащо в приложното поле на член 101, параграф 1 от Договора, продава стоки или услуги от името на друго предприятие;
и)
„клиент на купувача“ означава предприятие, което не е страна по споразумението, и което купува договорните стоки или услуги от купувач, който е страна по споразумението.
2. За целите на настоящия регламент термините „предприятие“, „доставчик“ и „купувач“ включват съответните им свързани предприятия.
„Свързани предприятия“ означава:
а)
предприятия, в които страна по споразумението пряко или косвено:
i)
има правомощия да упражнява повече от половината от правата на глас, или
ii)
притежава правомощия да назначи повече от половината от членовете на надзорния съвет, управителния съвет или другите органи, които законно представляват предприятието, или
iii)
притежава правото да управлява дейността на предприятието;
б)
предприятия, които пряко или косвено притежават изброените в буква а) права или правомощия в предприятие, страна по споразумението;
в)
предприятия, в които предприятие по буква б) притежава пряко или косвено изброените в буква а) права или правомощия;
г)
предприятия, в които страна по споразумението заедно с едно или повече от предприятията, изброени в букви а), б) или в), или в което две или повече от тези предприятия съвместно притежават изброените в буква а) права или правомощия;
д)
предприятия, в които правата или правомощията, изброени в буква а), се притежават съвместно от:
i)
страни по споразумението или съответно свързани с тях предприятия, посочени в букви а)-г), или
ii)
една или повече страни по споразумението или едно или повече свързани с тях предприятия, посочени в букви а)-г), и една или повече трети страни.
Член 2
Освобождаване
1. В съответствие с член 101, параграф 3 от Договора и съгласно разпоредбите на настоящия регламент се постановява, че член 101, параграф 1 от Договора няма да се прилага към вертикалните споразумения.
Това освобождаване се прилага доколкото такива споразумения съдържат вертикални ограничения.
2. Освобождаването, предвидено в параграф 1, се прилага към вертикални споразумения, сключени между сдружение на предприятия и неговите членове или между такова сдружение и неговите доставчици само ако всички негови членове са търговци на дребно на стоки и ако никой индивидуален член на сдружението, заедно със свързаните му предприятия, няма годишен оборот, надвишаващ 50 млн. EUR. Вертикални споразумения, сключени от такива сдружения, са обхванати от настоящия регламент, без да се засяга прилагането на член 101 от Договора към хоризонтални споразумения, сключени между членовете на сдружението, или към решения, приети от сдружението.
3. Освобождаването, предвидено в параграф 1, се прилага към вертикални споразумения, съдържащи разпоредби, които се отнасят до определянето на правата на интелектуална собственост на купувача или до ползването на правата на интелектуална собственост от купувача, при условие че тези разпоредби не съставляват основния предмет на такива споразумения и са пряко свързани с използването, продажбата или препродажбата на стоки или услуги от страна на купувача или на неговите клиенти. Освобождаването се прилага, при условие че във връзка с договорните стоки или услуги тези разпоредби не съдържат ограничения за конкуренцията, имащи същия предмет както вертикалните ограничения, които не се ползват от правото на освобождаване по настоящия регламент.
4. Освобождаването, предвидено в параграф 1, не се прилага към вертикални споразумения, сключени между конкурентни предприятия. Въпреки това, то се прилага, когато конкурентни предприятия сключват нереципрочни вертикални споразумения, и:
а)
доставчикът е производител и дистрибутор на стоки, а купувачът е дистрибутор и не е конкурентно предприятие на равнище производство; или
б)
доставчикът предоставя услуги на няколко равнища на търговията, а купувачът предоставя стоките или услугите си на равнище търговия на дребно и не е конкурентно предприятие на равнището на търговията, на което той закупува договорните услуги.
5. Настоящият регламент не се прилага към вертикални споразумения, чийто предмет попада в приложното поле на някой друг регламент за групово освобождаване, освен ако това не е предвидено в другия регламент.
Член 3
Праг на пазарния дял
1. Освобождаването, предвидено в член 2, се прилага, при условие че пазарният дял, притежаван от доставчика, не надвишава 30 % от съответния пазар, на който той продава договорните стоки или услуги, а пазарният дял, притежаван от купувача, не надвишава 30 % от съответния пазар, на който купува договорните стоки или услуги.
2. За целите на параграф 1, ако при споразумение с няколко страни предприятие купува договорните стоки или услуги от едно предприятие, което е страна по споразумението, и продава договорните стоки или услуги на друго предприятие, което е страна по споразумението, пазарният дял на първото предприятие трябва да спазва прага на пазарния дял, предвиден в посочения параграф, както като купувач, така и като доставчик, за да може да се приложи освобождаването, предвидено в член 2.
Член 4
Ограничения, които премахват ползите от груповото освобождаване (твърди ограничения)
Освобождаването, предвидено в член 2, не се прилага за вертикални споразумения, които имат за предмет, пряко или косвено, независимо или в комбинация с други фактори, които страните могат да контролират:
а)
ограничаването на възможността на купувача да определи своята продажна цена, без да се засяга възможността за доставчика да наложи максимална продажна цена или да препоръча продажна цена, при условие че цените не се свеждат до твърдо определена или минимална продажна цена в резултат на натиск, упражнен от една от страните, или на стимулиращи мерки, предложени от нея;
б)
ограничаването на територията, на която купувач, който е страна по споразумението, може да продава договорните стоки или услуги, или ограничаването на клиентите, на които този купувач може да продава договорните стоки или услуги, без да се засяга ограничаването на мястото му на установяване, с изключение на:
i)
ограничаването на активните продажби към изключителната територия или изключителните клиенти, запазени за доставчика или предоставени от доставчика на друг купувач, когато едно такова ограничаване не ограничава продажбите от страна на клиентите на купувача,
ii)
ограничаването на продажбите на крайните потребители от купувач, който извършва дейност на пазара като търговец на едро,
iii)
ограничаването на продажбите на неоторизирани дистрибутори от страна на членовете на селективна дистрибуторска система на територията, на която доставчикът е решил да прилага тази система, както и
iv)
ограничаването на възможността на купувача да продава компоненти, доставени с цел инкорпориране, на клиенти, които биха ги използвали за производство на същия вид стоки като тези, произведени от доставчика;
в)
ограничаването на активните продажби или на пасивните продажби за крайните потребители от страна на членовете на селективна дистрибуторска система, които действат на пазара като търговци на дребно, без да се засяга възможността да се забрани на член на системата да упражнява своята дейност от неразрешено място на установяване;
г)
ограничаването на насрещните доставки между дистрибутори в рамките на селективна дистрибуторска система, включително между дистрибутори, извършващи дейност на различно търговско равнище - търговия на едро или на дребно;
д)
ограничаването, договорено между доставчик на компоненти и купувач, който ги използва в производството си, на възможността за доставчика да продава тези компоненти като резервни части на крайни потребители или на лица, които извършват ремонт, или на други доставчици на услуги, които не са били посочени от купувача за ремонта или поддръжката на неговите стоки.
Член 5
Изключени ограничения
1. Освобождаването, предвидено в член 2, не се прилага към никое от следващите задължения, съдържащи се във вертикалните споразумения:
а)
всяко пряко или косвено задължение за въздържане от конкуренция, продължителността на което е неопределена или надхвърля пет години;
б)
всяко пряко или косвено задължение, налагащо на купувача след прекратяване на споразумението, да не произвежда, продава или препродава стоки или услуги;
в)
всяко пряко или косвено задължение, налагащо на членовете на селективна дистрибуторска система да не продават търговските марки на отделни конкурентни доставчици.
За целите на буква а) от първа алинея, задължение за въздържане от конкуренция, което може мълчаливо да бъде подновено след петгодишен период, се счита за сключено за неопределен срок.
2. Чрез дерогация от параграф 1, буква а) срокът от пет години не се прилага, когато договорните стоки или услуги се продават от купувача на производствени обекти или терени, собственост на доставчика, или наети от доставчика от трети страни, които не са свързани с купувача, при условие че продължителността на задължението за въздържане от конкуренция не надвишава периода, през който производствените обекти и терени се заемат от купувача.
3. Чрез дерогация от параграф 1, буква б) освобождаването, предвидено в член 2, се прилага към всяко пряко или косвено задължение, налагащо на купувача след прекратяване на споразумението, да не произвежда, продава или препродава стоки или услуги, когато са изпълнени следните условия:
а)
задължението се отнася до стоки или услуги, които се конкурират с договорните стоки или услуги;
б)
задължението е ограничено до производствени обекти и терени, на които купувачът е действал по време на договорния период;
в)
задължението е необходимо за защитата на ноу-хауто, прехвърлено от доставчика на купувача;
г)
продължителността на задължението е ограничена до срок от една година след прекратяване на споразумението.
Параграф 1, буква б) не засяга възможността за налагане на ограничение, което е неограничено във времето, върху използването и разкриването на ноу-хауто, което не е станало публично достояние.
Член 6
Неприлагане на настоящия регламент
Съгласно член 1а от Регламент № 19/65/ЕИО на Съвета Комисията може чрез регламент да обяви, че когато паралелни мрежи от сходни вертикални ограничения обхващат повече от 50 % от съответния пазар, настоящият регламент не се прилага по отношение на вертикални споразумения, които съдържат специфични ограничения, свързани с този пазар.
Член 7
Определяне на праг на пазарния дял
За определянето на праговете на пазарния дял, предвидени в член 3, се прилагат следните правила:
а)
пазарният дял на доставчика се изчислява въз основа на данните за реализираните продажби, а пазарният дял на купувача се изчислява въз основа на данните за реализираните покупки. Когато няма налични данни за реализираните покупки или продажби, за да се определи пазарният дял на съответното предприятие, могат да се използват разчети, основани на друга надеждна пазарна информация, включително обемът на реализираните покупки и продажби;
б)
пазарните дялове се изчисляват въз основа на данни за предходната календарна година;
в)
пазарният дял на доставчика включва всички стоки или услуги, предлагани на вертикално интегрирани дистрибутори с цел продажба;
г)
ако пазарният дял първоначално е не повече от 30 %, но впоследствие нарасне над това ниво, без да надвишава 35 %, освобождаването, предвидено в член 2, продължава да се прилага за период от две последователни календарни години след годината, в която прагът от 30 % на пазарния дял е бил надвишен за пръв път;
д)
ако пазарният дял първоначално е не повече от 30 %, но впоследствие нарасне над 35 %, освобождаването, предвидено в член 2, продължава да се прилага за една календарна година след годината, в която прагът от 35 % на пазарния дял е бил надвишен за пръв път;
е)
ползите от букви г) и д) не могат да бъдат комбинирани, така че да надвишават период от две календарни години;
ж)
пазарният дял, който се държи от предприятията, посочени в член 1, параграф 2, алинея 2, буква д), се разделя по равно за всяко предприятие, което притежава правата или правомощията, изброени в член 1, параграф 2, втора алинея, буква а).
Член 8
Определяне на прага на оборота
1. С цел да се изчисли общият годишен оборот по смисъла на член 2, параграф 2, се събират оборотът, направен през предходната финансова година от съответната страна по вертикалното споразумение, и оборотът, направен от нейните свързани предприятия по отношение на всички стоки и услуги с изключение на данъците и другите финансови задължения. За тази цел не трябва да се отчитат сделките между страната по вертикалното споразумение и нейни свързани предприятия или между нейните свързани предприятия.
2. Освобождаването, предвидено в член 2, остава приложимо, когато за всеки период от две последователни финансови години прагът на общия годишен оборот е надвишен с не повече от 10 %.
Член 9
Преходен период
Забраната, предвидена в член 101, параграф 1 от Договора, не се прилага през периода от 1 юни 2010 г. до 31 май 2011 г. по отношение на вече влезлите в сила споразумения към 31 май 2010 г., които не отговарят на изискванията за предвиденото в настоящия регламент освобождаване, но които към 31 май 2010 г. са отговаряли на условията за предвиденото в Регламент (ЕО) № 2790/1999 освобождаване.
Член 10
Срок на валидност
Настоящият регламент влиза в сила на 1 юни 2010 година.
Той се прилага до 31 май 2022 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 20 април 2010 година.
UREDBA KOMISIJE (EU) št. 330/2010
z dne 20. aprila 2010
o uporabi člena 101(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije za skupine vertikalnih sporazumov in usklajenih ravnanj
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe št. 19/65/EGS Sveta z dne 2. marca 1965 o uporabi člena 85(3) Pogodbe za nekatere skupine sporazumov in usklajenih ravnanj (1) in zlasti člena 1 Uredbe,
po objavi osnutka te uredbe,
po posvetovanju s Svetovalnim odborom za omejevalna ravnanja in prevladujoče položaje,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Uredba št. 19/65/EGS pooblašča Komisijo, da z uredbo določi uporabo člena 101(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije (2) za nekatere skupine vertikalnih sporazumov in ustreznih usklajenih ravnanj, ki spadajo pod člen 101(1) Pogodbe.
(2)
Uredba Komisije (ES) št. 2790/1999 z dne 22. decembra 1999 o uporabi člena 81(3) Pogodbe za skupine vertikalnih sporazumov in usklajenih ravnanj (3) opredeljuje skupino vertikalnih sporazumov, za katere je Komisija navadno štela, da izpolnjujejo pogoje iz člena 101(3) Pogodbe. Zaradi splošne pozitivne izkušnje z uporabo navedene uredbe, ki preneha veljati 31. maja 2010 ter ob upoštevanju dodatnih izkušenj, pridobljenih od njenega sprejetja, je smiselno sprejeti novo uredbo o skupinskih izjemah.
(3)
Skupina sporazumov, za katere se navadno šteje, da izpolnjujejo pogoje iz člena 101(3) Pogodbe, vključuje vertikalne sporazume za nakup ali prodajo blaga ali storitev, če take sporazume sklenejo podjetja, ki si ne konkurirajo, nekateri konkurenti ali nekatera združenja trgovcev na drobno. Vključuje tudi vertikalne sporazume, ki vsebujejo pomožne določbe o prenosu in uporabi pravic intelektualne lastnine. Izraz „vertikalni sporazumi“ naj vključuje ustrezna usklajena ravnanja.
(4)
Za uporabo člena 101(3) Pogodbe na podlagi uredbe ni treba opredeliti tistih vertikalnih sporazumov, ki lahko spadajo v področje uporabe člena 101(1) Pogodbe. Pri posamičnem ocenjevanju sporazumov iz člena 101(1) Pogodbe je treba upoštevati več dejavnikov, zlasti strukturo trga na strani ponudbe in povpraševanja.
(5)
Ugodnost skupinske izjeme, določene s to Uredbo, naj bo omejena na vertikalne sporazume, za katere je mogoče z zadostno gotovostjo domnevati, da izpolnjujejo pogoje iz člena 101(3) Pogodbe.
(6)
Določene vrste vertikalnih sporazumov lahko izboljšajo ekonomsko učinkovitost v proizvodni ali distribucijski verigi, tako da omogočajo boljšo usklajenost med udeleženimi podjetji. Zlasti lahko povzročijo zmanjšanje transakcijskih in distribucijskih stroškov strank ter optimizacijo njihove prodaje in naložb.
(7)
Verjetnost, da bodo taki vplivi izboljšanja učinkovitosti prevladali nad kakršnimi koli protikonkurenčnimi učinki zaradi omejitev, vsebovanih v vertikalnih sporazumih, je odvisna od stopnje tržne moči pogodbenic sporazuma, s tem pa tudi od stopnje izpostavljenosti teh podjetij konkurenci drugih dobaviteljev blaga ali storitev, ki jih imajo njihove stranke zaradi značilnosti proizvodov, njihovih cen in namena uporabe za zamenljive ali medsebojno nadomestljive.
(8)
Domnevati je mogoče, da v primeru, ko tržni delež vsakega od v sporazumu udeleženih podjetij na upoštevnem trgu ne presega 30 %, vertikalni sporazumi, ki ne vsebujejo nekaterih vrst hudega omejevanja konkurence, na splošno povzročajo izboljšanje proizvodnje ali distribucije in potrošnikom omogočajo pravičen delež doseženih koristi.
(9)
Nad mejnim 30% tržnim deležem ni mogoče domnevati, da bodo imeli vertikalni sporazumi, ki spadajo v področje uporabe člena 101(1) Pogodbe, običajno objektivne pozitivne učinke take vrste in obsega, da bi upravičili negative učinke, ki jih imajo za konkurenco. Obenem ni mogoče domnevati, da so ti vertikalni sporazumi bodisi zajeti v področje uporabe člena 101(1) Pogodbe bodisi da ne izpolnjujejo pogojev člena 101(3) Pogodbe.
(10)
Ta uredba ne izvzema vertikalnih sporazumov, ki vsebujejo omejitve, ki bodo verjetno omejile konkurenco in škodile potrošnikom, ali ki niso nujne za doseganje izboljšanja učinkovitosti. Od ugodnosti skupinske izjeme, določene s to uredbo, je treba ne glede na tržni delež zadevnih podjetij izključiti zlasti vertikalne sporazume, ki vsebujejo nekatere vrste hudega omejevanja konkurence, kot so minimalne in fiksne cene za nadaljnjo prodajo ter nekatere vrste ozemeljske zaščite.
(11)
Da se zagotovi dostop do upoštevnega trga ali prepreči tajno dogovarjanje na njem, je treba skupinski izjemi dodati nekatere pogoje. Zato mora biti izvzetje prepovedi konkurence omejeno na obveznosti, ki ne presegajo opredeljenega trajanja. Iz enakih razlogov mora biti iz ugodnosti te uredbe izvzeta vsaka neposredna ali posredna obveznost, zaradi katere člani sistema selektivne distribucije ne prodajajo blagovnih znamk določenih konkurenčnih dobaviteljev.
(12)
Omejitev tržnega deleža, izključitev nekaterih vertikalnih sporazumov iz skupinske izjeme in pogoji iz te uredbe navadno zagotavljajo, da sporazumi, za katere se uporablja skupinska izjema, udeleženim podjetjem ne omogočajo izključitve konkurence glede znatnega dela zadevnih proizvodov.
(13)
Komisija lahko na podlagi člena 29(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 z dne 16. decembra 2002 o izvajanju pravil konkurence iz členov 81 in 82 Pogodbe (4) odvzame ugodnost iz te uredbe, če v konkretnem primeru ugotovi, da ima sporazum, za katerega velja izjema iz te uredbe kljub temu učinke, ki so nezdružljivi s členom 101(3) Pogodbe.
(14)
Organ države članice, pristojen za konkurenco, lahko umakne ugodnost iz te uredbe v skladu s členom 29(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 za ozemlje te države članice ali del njenega ozemlja, če ima v konkretnem primeru sporazum, za katerega velja izjema iz te uredbe, kljub temu učinke, ki so nezdružljivi s členom 101(3) Pogodbe, na ozemlju te države članice ali delu njenega ozemlja, ki ima vse lastnosti samostojnega geografskega trga.
(15)
Pri odločanju o tem, ali naj se v skladu s členom 29 Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 umakne ugodnost iz te uredbe, so zlasti pomembni učinki omejevanja konkurence, ki lahko izhajajo iz obstoja vzporednih mrež vertikalnih sporazumov s podobnimi učinki, ki bistveno omejujejo dostop do upoštevnega trga ali konkurenco na njem. Do takšnih skupnih učinkov lahko pride na primer pri selektivni distribuciji ali prepovedi konkurence.
(16)
Za okrepitev nadzora nad vzporednimi mrežami vertikalnih sporazumov, ki imajo podobne učinke omejevanja konkurence in pokrivajo več kakor 50 % določenega trga, lahko Komisija z uredbo razglasi, da se ta uredba ne uporablja za vertikalne sporazume, ki vključujejo določene omejitve glede zadevnega trga, s čimer znova vzpostavi celovito uporabo člena 101 Pogodbe za take sporazume -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Opredelitev pojmov
1. V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:
(a)
„vertikalni sporazum“ pomeni sporazum ali usklajeno ravnanje med dvema ali več podjetij, od katerih za namene sporazuma ali usklajenega ravnanja vsako posluje na različni stopnji proizvodne ali distribucijske verige, in ki se nanaša na pogoje, po katerih lahko udeležena podjetja kupujejo, prodajajo ali preprodajajo določeno blago ali storitve;
(b)
„vertikalna omejitev“ pomeni omejitev konkurence v vertikalnem sporazumu, ki spada v področje uporabe člena 101(1) Pogodbe;
(c)
„konkurenčna podjetja“ pomenijo dejanske ali potencialne konkurente; „dejanski konkurent“ pomeni podjetje, dejavno na istem upoštevnem trgu; „potencialni konkurent“ pomeni podjetje, za katero je mogoče realno in ne samo na podlagi teoretičnih možnosti domnevati, da bi brez vertikalnega sporazuma pri majhnem a stalnem zviševanju relativnih cen v kratkem času izvedlo potrebne dodatne naložbe ali prevzelo druge potrebne stroške prehoda za vstop na upoštevni trg;
(d)
„prepoved konkurence“ pomeni vsako neposredno ali posredno obveznost, zaradi katere kupec ne izdeluje, kupuje, prodaja ali preprodaja blaga ali storitev, ki konkurirajo pogodbenemu blagu ali storitvam, ali vsako neposredno ali posredno obveznost kupca, da mora od dobavitelja ali drugega podjetja, ki ga določi dobavitelj, kupiti za več kakor 80 % vseh svojih nakupov pogodbenega blaga ali storitev in njihovih nadomestkov na upoštevnem trgu, izračunano na podlagi vrednosti ali, če je taka splošna praksa v gospodarski dejavnosti, obsega njegovih nakupov v prejšnjem koledarskem letu;
(e)
„sistem selektivne distribucije“ pomeni distribucijski sistem, pri katerem se dobavitelj zaveže, da bo prodajal pogodbeno blago ali storitve, bodisi neposredno bodisi posredno, samo distributerjem, izbranim na podlagi določenih meril, ti pa se zavežejo, da takega blaga ali storitev ne bodo prodajali nepooblaščenim distributerjem na ozemlju, ki ga je dobavitelj določil za uporabo tega sistema;
(f)
„pravice intelektualne lastnine“ vključujejo pravice industrijske lastnine, tehnično znanje in izkušnje, avtorske in sorodne pravice;
(g)
„tehnično znanje in izkušnje“ pomenijo sveženj nepatentiranih uporabnih informacij, ki izhajajo iz dobaviteljevih izkušenj in preizkušanja ter so zaupne, bistvene in določene; v zvezi s tem „zaupne“ pomeni, da tehnično znanje in izkušnje niso splošno znani ali zlahka dostopni; „bistvene“ pomeni, da so tehnično znanje in izkušnje za kupca pomembni in koristni pri uporabi, prodaji ali nadaljnji prodaji pogodbenega blaga ali storitev; „določene“ pomeni, da so tehnično znanje in izkušnje opisani dovolj razumljivo, da je mogoče preveriti, ali izpolnjujejo merili zaupnosti in bistvenosti;
(h)
„kupec“ vključuje podjetje, ki na podlagi sporazuma, ki spada pod člen 101(1) Pogodbe, prodaja blago ali storitve v imenu drugega podjetja;
(i)
„odjemalec kupca“ pomeni podjetje, ki ni stranka sporazuma in kupuje pogodbeno blago ali storitve od kupca, ki je stranka sporazuma.
2. V tej uredbi pojmi „podjetje“, „dobavitelj“ in „kupec“ vključujejo povezana podjetja vsakega od njih.
„Povezana podjetja“ so:
(a)
podjetja, v katerih lahko pogodbenica sporazuma neposredno ali posredno:
(i)
uveljavlja več kot polovico glasovalnih pravic, ali
(ii)
imenuje več kakor polovico članov nadzornega sveta, uprave ali teles, ki zakonito zastopajo podjetje, ali
(iii)
ima pravico upravljati posle podjetja;
(b)
podjetja, ki imajo nad pogodbenico sporazuma, neposredno ali posredno, pravice ali pooblastila iz točke (a);
(c)
podjetja, v katerih ima podjetje iz točke (b), neposredno ali posredno, pravice ali pooblastila iz točke (a);
(d)
podjetja, v katerih ima pogodbenica sporazuma skupaj z enim ali več podjetji iz točke (a), (b) ali (c), ali v katerih imata dve ali več od slednjih podjetij skupaj pravice ali pooblastila iz točke (a);
(e)
podjetja, v katerih imajo pravice ali pooblastila iz točke (a) skupaj:
(i)
pogodbenice sporazuma ali povezana podjetja vsake od njih iz točk (a) do (d), ali
(ii)
ena ali več pogodbenic sporazuma ali eno ali več njihovih povezanih podjetij iz točk (a) do (d) in ena ali več tretjih oseb.
Člen 2
Izjema
1. V skladu s členom 101(3) Pogodbe in ob upoštevanju določb te uredbe, se člen 101(1) Pogodbe ne uporablja za vertikalne sporazume.
Ta izjema se uporablja, če taki sporazumi vsebujejo vertikalne omejitve.
2. Izjema iz odstavka 1 se uporablja za vertikalne sporazume, sklenjene med podjetniškim združenjem in njegovimi člani ali med tem združenjem in njegovimi dobavitelji, samo če so vsi njegovi člani trgovci na drobno in če noben član združenja, skupaj s povezanimi podjetji, nima skupnega letnega prometa, ki presega 50 milijonov EUR. Ta uredba se uporablja za vertikalne sporazume, ki jih sklenejo taka združenja, in ne vpliva na uporabo člena 101 Pogodbe za horizontalne sporazume, sklenjene med člani združenja, ali sklepe, ki jih sprejme združenje.
3. Izjema iz odstavka 1 se uporablja za vertikalne sporazume, ki vsebujejo določbe o prenosu pravic intelektualne lastnine kupcu ali o kupčevi uporabi pravic intelektualne lastnine, če te določbe niso temeljni namen takih sporazumov in so neposredno povezane z uporabo, prodajo ali preprodajo blaga ali storitev s strani kupca ali njegovih odjemalcev. Izjema se uporablja, če navedene določbe v zvezi s pogodbenim blagom ali storitvami ne vsebujejo omejitev konkurence, ki imajo enak cilj kot vertikalne omejitve, ki po tej uredbi niso izvzete.
4. Izjema iz odstavka 1 se ne uporablja za vertikalne sporazume, sklenjene med konkurenčnimi podjetji. Kljub temu se uporablja, če konkurenčna podjetja sklenejo enostranski vertikalni sporazum in:
(a)
je dobavitelj proizvajalec in distributer blaga, kupec pa je distributer in ne konkurenčno podjetje na ravni proizvodnje; ali
(b)
je dobavitelj ponudnik storitev, ki deluje na več stopnjah trgovine, medtem ko kupec ponuja blago ali storitve na maloprodajni stopnji in ni konkurenčno podjetje na stopnji trgovine, na kateri kupuje pogodbene storitve.
5. Ta uredba se ne uporablja za vertikalne sporazume, katerih predmet spada v področje uporabe katere koli druge uredbe o skupinski izjemi, razen če je v zadevni uredbi o skupinski izjemi navedeno drugače.
Člen 3
Mejni tržni delež
1. Izjema iz člena 2 se uporablja, če tržni delež dobavitelja ne presega 30 % upoštevnega trga, na katerem prodaja pogodbeno blago ali storitve, tržni delež kupca pa ne presega 30 % upoštevnega trga, na katerem kupuje pogodbeno blago ali storitve.
2. Kadar v primeru sporazuma med več pogodbenicami zadevno podjetje kupuje pogodbeno blago ali storitve od enega podjetja pogodbenika in prodaja pogodbeno blago ali storitve drugemu podjetju pogodbeniku, se izjema iz člena 2 uporabi le, če tržna deleža prvega podjetja kot kupca in kot dobavitelja zadostita pogojem o mejnem tržnem deležu iz prvega odstavka.
Člen 4
Omejitve, zaradi katerih se odvzame ugodnost skupinske izjeme - nedopustne omejitve
Izjema iz člena 2 se ne uporablja za vertikalne sporazume, katerih namen je, neposredno ali posredno, samostojno ali v kombinaciji z drugimi dejavniki pod nadzorom pogodbenic:
(a)
omejitev možnosti kupca, da določi svojo prodajno ceno, ne glede na možnost dobavitelja, da določi maksimalno prodajno ceno ali priporoči prodajno ceno, če to ne povzroča fiksnih ali minimalnih prodajnih cen zaradi pritiska ali spodbud katere koli pogodbenice;
(b)
omejitev ozemlja, na katero lahko kupec, ki je pogodbenica sporazuma, prodaja pogodbeno blago ali storitve, ali omejitev odjemalcev, ki jim jih lahko prodaja, brez poseganja v omejitev sedeža njegovega podjetja, razen:
(i)
omejitve aktivne prodaje na izključno ozemlje ali izključni skupini odjemalcev, ki si jo je pridržal dobavitelj ali ki jo je dobavitelj dodelil drugemu kupcu, če ta omejitev kupčevim odjemalcem ne omejuje prodaje,
(ii)
omejitve prodaje končnim uporabnikom, naložene kupcu, ki deluje na veleprodajni stopnji trgovine,
(iii)
omejitve prodaje nepooblaščenim distributerjem s strani članov sistema selektivne distribucije na ozemlju, ki ga je dobavitelj določil za uporabo tega sistema, in
(iv)
omejitve možnosti kupcu, da prodaja sestavne dele, dobavljene za vgradnjo, odjemalcem, ki bi jih uporabili za proizvodnjo blaga enake vrste, kakršno proizvaja dobavitelj;
(c)
omejitev, da bi končnim uporabnikom aktivno ali pasivno prodajali člani sistema selektivne distribucije, ki deluje na maloprodajni stopnji trgovine, ne glede na možnost prepovedi članu sistema, da bi posloval z nepooblaščenega sedeža podjetja;
(d)
omejitev navzkrižnih dobav med distributerji znotraj sistema selektivne distribucije, tudi med distributerji, ki poslujejo na različni stopnji trgovine;
(e)
omejitev, o kateri sta se dogovorila dobavitelj sestavnih delov in kupec, ki te sestavne dele vgrajuje, in ki dobavitelju omejuje možnost, da bi sestavne dele prodajal kot nadomestne dele končnim uporabnikom ali serviserjem ali drugim ponudnikom storitev, ki jim kupec ni zaupal popravila ali servisiranja svojega blaga.
Člen 5
Izvzete omejitve
1. Izjema iz člena 2 se ne uporablja za naslednje obveznosti v vertikalnih sporazumih:
(a)
vsako neposredno ali posredno prepoved konkurence, katere trajanje je nedoločeno ali daljše od petih let;
(b)
vsako neposredno ali posredno obveznost, zaradi katere kupec po prenehanju sporazuma ne izdeluje, kupuje, prodaja ali preprodaja blaga ali storitev;
(c)
vsako neposredno ali posredno obveznost, zaradi katere člani sistema selektivne distribucije ne prodajajo blagovnih znamk določenih konkurenčnih dobaviteljev.
Za namene točke (a) tega odstavka se šteje, da je bila prepoved konkurence, ki se molče podaljša za več kot pet let, dogovorjena za nedoločen čas.
2. Z odstopanjem od odstavka 1(a) časovna omejitev petih let ne velja, če kupec prodaja pogodbeno blago in storitve iz poslovnih prostorov in z zemljišča, ki je v dobaviteljevi lasti ali ga dobavitelj najame od tretjih oseb, nepovezanih s kupcem, pod pogojem, da trajanje prepovedi konkurence ni daljše od obdobja, v katerem kupec zaseda poslovne prostore in zemljišče.
3. Z odstopanjem od odstavka 1(b) se izjema iz člena 2 uporablja za vsako neposredno ali posredno obveznost, zaradi katere kupec po prenehanju sporazuma ne izdeluje, kupuje, prodaja ali preprodaja blaga ali storitev, kadar so izpolnjeni naslednji pogoji:
(a)
obveznost je povezana z blagom ali storitvami, ki konkurirajo pogodbenemu blagu ali storitvam;
(b)
obveznost je omejena na poslovne prostore in zemljišče, s katerega je kupec posloval v obdobju veljavnosti pogodbe;
(c)
obveznost je nujna za zaščito tehničnega znanja in izkušenj, ki jih je dobavitelj prenesel na kupca;
(d)
trajanje obveznosti je omejeno na eno leto po prenehanju sporazuma.
Odstavek 1(b) ne posega v možnost nalaganja časovno neomejene omejitve glede uporabe ter razkritja tehničnega znanja in izkušenj, ki niso splošno znani.
Člen 6
Neuporaba te uredbe
Če vzporedne mreže s podobnimi vertikalnimi omejitvami pokrivajo več kot 50 % upoštevnega trga, lahko Komisija na podlagi člena 1a Uredbe št. 19/65/EGS z uredbo razglasi, da se ta uredba ne uporablja za vertikalne sporazume z določenimi omejitvami, ki se nanašajo na navedeni trg.
Člen 7
Uporaba mejnega tržnega deleža
Za uporabo mejnih tržnih deležev iz člena 3 veljajo naslednja pravila:
(a)
tržni delež dobavitelja se izračuna na podlagi podatkov o vrednosti prodaje na trgu, tržni delež kupca pa se izračuna na podlagi podatkov o vrednosti nakupa na trgu. Če podatki o vrednosti prodaje na trgu ali podatki o vrednosti nakupa na trgu niso na voljo, je mogoče za določitev tržnega deleža zadevnega podjetja uporabiti ocene, ki temeljijo na drugih zanesljivih tržnih informacijah, vključno z obsegom fizične prodaje in nakupa;
(b)
tržni deleži se izračunajo na podlagi podatkov za prejšnje koledarsko leto;
(c)
tržni delež dobavitelja vključuje vse blago ali storitve, dobavljene vertikalno povezanim distributerjem zaradi prodaje;
(d)
če tržni delež prvotno ne presega 30 %, nato pa se poveča nad to raven, ne da bi presegel 35 %, se izjema iz člena 2 še naprej uporablja za obdobje dveh zaporednih koledarskih let po letu, v katerem je bil prvič presežen 30-odstotni mejni tržni delež;
(e)
če tržni delež prvotno ne presega 30 %, nato pa se poveča nad 35 %, se izjema iz člena 2 še naprej uporablja za eno koledarsko leto po letu, v katerem je bil prvič presežen 35-odstotni mejni tržni delež;
(f)
ugodnosti iz točk (d) in (e) ni mogoče kombinirati tako, da bi presegli obdobje dveh koledarskih let;
(g)
tržni delež, ki ga imajo podjetja iz točke (e) drugega pododstavka člena 1(2), se po enakih delih dodeli vsakemu podjetju, ki ima pravice ali pooblastila iz točke (a) drugega pododstavka člena 1(2).
Člen 8
Uporaba praga prometa
1. Za izračun skupnega letnega prometa v smislu člena 2(2) je treba sešteti promet, ki ga je v prejšnjem poslovnem letu dosegla zadevna pogodbenica vertikalnega sporazuma, in promet, ki so ga dosegla njena povezana podjetja v zvezi z vsem blagom in storitvami, brez vseh davkov in drugih dajatev. V ta namen se ne upoštevajo posli med pogodbenico vertikalnega sporazuma in njenimi povezanimi podjetji ali med njenimi povezanimi podjetji.
2. Izjema iz člena 2 se še naprej uporablja, če se v katerem koli obdobju dveh zaporednih poslovnih let prag skupnega letnega prometa ne preseže za več kakor 10 %.
Člen 9
Prehodno obdobje
Prepoved iz člena 101(1) Pogodbe se v obdobju od 1. junija 2010 do 31. maja 2011 ne uporablja za sporazume, veljavne na dan 31. maja 2010, ki ne izpolnjujejo pogojev za uporabo izjeme iz te uredbe, vendar pa so 31. maja 2010 izpolnjevali pogoje za uporabo izjeme iz Uredbe (ES) št. 2790/1999.
Člen 10
Veljavnost
Ta uredba začne veljati 1. junija 2010.
Veljati preneha 31. maja 2022.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 20. aprila 2010