РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 7 март 2012 година
относно държавна помощ № SA.29041 (C 28/2009, ex N 433/2009) Мерки в полза на Oltchim SA Râmnicu Vâlcea
(нотифицирано под номер C(2012) 1369)
(само текстът на румънски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2013/246/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз (наричан по-долу „ДФЕС“), и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него (1),
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като взе предвид решението, с което Комисията реши да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС, по отношение на помощ C 28/2009 (ex N 433/2009) (2),
като прикани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените по-горе разпоредби и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
I. ПРОЦЕДУРА
(1)
На 17 юли 2009 г. Румъния изпрати уведомление за две мерки за (наричано по-долу „уведомлението“) подкрепа на Oltchim SA Râmnicu Vâlcea (наричано по-долу „Oltchim“ или „дружеството“): i) преобразуването на дълг към публичните органи в размер на 538 млн. RON (приблизително 128 млн. EUR (3)) в собствен капитал; и ii) държавна гаранция, обхващаща 80 % от търговски заем в размер на 424 млн. EUR. Румъния изпрати уведомление за тези две мерки за държавна подкрепа поради съображения за правна сигурност, като заяви, че те не включват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(2)
Преди това уведомление, на 10 април 2008 г. PCC SE (наричано по-долу „PCC“), дружество със седалище в Дуисбург, Германия, което понастоящем притежава миноритарен дял от 18,31 % в Oltchim, подаде официална жалба, в която твърди, че планираното преобразуване на дълга в собствен капитал включва несъвместима държавна помощ.
(3)
След регистрирането на жалбата Комисията обмени кореспонденция и информация с румънските органи, Oltchim и жалбоподателя, както и проведе няколко срещи с румънските органи и представители на Oltchim, от една страна, и с представители на жалбоподателя, от друга страна.
(4)
На 15 септември 2009 г. Комисията откри официална процедура по разследване съгласно член 108, параграф 2 от ДФЕС относно мерките, за които е отправено уведомление (наричано по-долу „решението за откриване“). Румъния представи мнението си относно решението за откриване на 3 ноември 2009 г.
(5)
Решението за откриване беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз на 29 декември 2009 г. (4). С писма от 21 декември 2009 г. Комисията прикани осем дружества, които като конкуренти на Oltchim са потенциално заинтересовани от процедурата, да представят мнения относно решението за откриване.
(6)
Комисията получи мнения от пет трети страни: с писмо от 26 януари 2010 г. - от Vestolit GmbH & Co. KG (наричано по-долу „Vestolit“); с писмо от 26 януари 2010 г. - от Ineos ChlorVinyls (наричано по-долу „Ineos“); с писма от 27 януари 2010 г. и 28 януари 2010 г. - от две дружества, които поискаха поверителност по отношение на тяхната идентичност (наричани по-долу „анонимни страни I и II“); и с писмо от 29 януари 2010 г. - от г-н Virgil Bestea, частно лице.
(7)
Тези мнения бяха предадени на Румъния с писмо от 2 март 2010 г. Румъния отговори на мненията на горепосочените трети страни с писмо от 8 април 2010 г.
(8)
Шеста трета страна - Firebird Management LLC (наричано по-долу „Firebird“ - инвестиционен холдинг, притежаващ по това време 1,328 % от акциите на Oltchim - предостави информация и мнение с писма от 27 май 2010 г. и 8 юли 2010 г. Мненията на Firebird бяха предадени на Румъния с писма съответно от 25 юни 2010 г. и 27 юли 2010 г.
(9)
Жалбоподателят PCC предостави информация по случая с писма от 6 май 2010 г., 18 май 2010 г., 19 май 2010 г., 28 май 2010 г., 13 юни 2010 г., 18 юни 2010 г., 22 юли 2010 г., 6 август 2010 г., 2 септември 2010 г., 18 октомври 2010 г., 9 април 2011 г. и 14 април 2011 г. Освен тези мнения PCC изпрати много информация, свързана със случая, главно включваща различни статии от вестници и друга, предимно публично достъпна информация.
(10)
Освен това анонимни страни I и II (които също представиха мнения относно решението за откриване и които поискаха поверителност по отношение на тяхната идентичност) представиха допълнителна информация на 21 септември 2010 г., 22 февруари 2011 г., 28 февруари 2011 г., 26 юли 2011 г. и 28 октомври 2011 г.
(11)
Комисията предаде мненията, посочени по-горе в съображения (9) и (10), на Румъния в случаите, когато те съдържаха нова информация и доводи и бяха свързани с настоящата процедура, с писма от 25 юни 2010 г., 2 август 2010 г., 9 септември 2010 г., 22 септември 2010 г., 20 октомври 2010 г. и 23 ноември 2011 г.
(12)
Румъния отговори на допълнителните мнения, представени с писма от 30 юли 2010 г., 2 септември 2010 г., 12 октомври 2010 г., 26 октомври 2010 г., 23 ноември 2010 г. и 7 декември 2011 г. Тя също така предостави допълнителна информация по случая с писма от 29 март 2011 г., 14 април 2011 г., 27 юли 2011 г., 9 септември 2011 г. и 21 септември 2011 г.
(13)
След решението за откриване в Брюксел бяха проведени няколко срещи между службите на Комисията и румънските органи: на 30 юни 2010 г., 15 юли 2010 г., 19 май 2011 г. и 12 септември 2011 г. Службите на Комисията също проведоха няколко срещи с представители на жалбоподателя PCC.
(14)
С писмо от 22 юни 2011 г. румънските органи оттеглиха уведомлението си от 17 юли 2009 г. относно държавната гаранция за заем в размер на 424 млн. EUR. Те също така уведомиха Комисията, че запазват уведомлението си относно преобразуването на дълга в собствен капитал.
(15)
На 10 август 2011 г. румънското правителство одобри меморандум, който упълномощава представители на Министерството на икономиката, търговията и бизнес средата, AVAS (5) и Oltchim да приемат частноправна конвенция между AVAS и Oltchim, с която дружеството ще признае лихвите, начислени върху публичния дълг от 1 януари 2007 г. насам.
(16)
С писмо от 9 септември 2011 г. румънските органи обявиха, че Oltchim и AVAS възнамеряват да сключат горепосочената частноправна конвенция и че AVAS също така ще преобразува лихвите, начислени по този начин, в собствен капитал, заедно с главницата по дълга.
(17)
С писмо от 21 октомври 2011 г. румънският министър-председател Emil Boc изрази твърдия ангажимент на румънското правителство изцяло да приватизира Oltchim, включително целия дял, принадлежащ на държавните органи след преобразуването на дълга. Съобщението за приватизацията трябваше да бъде публикувано в края на март 2012 г., а приватизацията да бъдат завършена до края на май 2012 г. С писмо от 16 февруари 2012 г. новият румънски министър-председател Mihai-Răzvan Ungureanu потвърди тези ангажименти.
(18)
Румъния представи допълнителни мнения и информация с писма от 12 октомври 2011 г. и 23 декември 2011 г.
(19)
Писмата, посочени в съображения 17 и 18, показват, че Румъния е изменила уведомлението за мярка 1 в смисъл, че преобразуването на дълга към публичните органи в размер на 538 млн. RON трябва да бъде последвано от приватизацията на произтичащото от това дялово участие в Oltchim и че преобразуването трябва да бъде оценено с оглед на последващата приватизация.
II. ПРЕДИСТОРИЯ НА СЛУЧАЯ
II.1. Дружеството
(20)
Oltchim е голям румънски нефтохимически производител, произвеждащ поливинилхлорид (PVC), сода каустик, хлор, диоктил фталат (DOP) и полиетер полиоли. Основният продукт на дружеството е PVC (понастоящем около 37,5 % от общата му продукция) с пазарен дял в ЕС в размер на 2,1 % (6). Oltchim е едно от най-големите нефтохимически дружества в Румъния и Югоизточна Европа, произвеждащо 78 вида от 40 основни химически продукта. Дружеството изнася около 80 % от продукцията си в Европа и извън нея.
(21)
Oltchim е основният промишлен работодател във Vâlcea, румънски подпомаган регион съгласно член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС. На 15 октомври 2011 г. работната сила се е състояла от 3 470 души (7). Поради настоящото трудно финансово положение дружеството временно е съкратило 1 000 служители през декември 2011 г. и още 993 служители през януари 2012 г (8).
(22)
Дружеството започва дейността си през 1966 г., през 1990 г. е реорганизирано и през 1997 г. е регистрирано на румънската фондова борса. Румънската държава (понастоящем чрез Министерството на икономиката) поддържа контролен дял от 54,8 % в дружеството. Основният миноритарен акционер е PCC, който е и жалбоподателят в тази процедура и също така притежава Rokita SA, полски конкурент на Oltchim, с дял от 18,31 %. Останалата част от акциите на дружеството се притежават от Nachbar Services Ltd (14,02 %), различни физически лица (11,04 %) и други юридически лица (1,81 %).
II.2. Събития преди присъединяването на Румъния към ЕС
II.2.1 Произход на публичния дълг
(23)
През периода 1992-2008 г. Oltchim инвестира общо приблизително 371 млн. EUR за модернизация на производствената си линия (от които 118,8 млн. EUR бяха инвестирани през 2007/2008 г.). Във връзка с някои от тези инвестиции през периода 1995-2000 г. Oltchim сключи поредица от 12 търговски заема приблизително на обща стойност 171 млн. DEM плюс 60 млн. USD. Заемите са подкрепени от държавни гаранции, издадени от Министерството на финансите.
(24)
Тъй като Oltchim не бе в състояние да изплати заемите, банките започнаха да изискват плащания по държавните гаранции от ноември 1999 г.
(25)
От 1999 г. до 2002 г. Министерството на финансите извършваше плащания по изисканите гаранции. То начисли значителни лихви и неустойки върху платените по този начин суми по държавните гаранции, станали изискуеми в периода 1999-2002 г., които варираха между 0,15 % и 0,3 % на ден, т.е. 54 %-110 % годишно (9).
(26)
До юни 2002 г. натрупаният дълг на Oltchim към Министерството на финансите, произтичащ от държавните гаранции плюс наложените върху тях лихви и неустойките, възлизаше на 303 млн. RON (приблизително 72 млн. EUR). По това време тази сума беше прехвърлена от Министерството на финансите на Румънската агенция (AVAS (10)), натоварена с възстановяването на публичния дълг, и беше консолидирана в щатски долари, така че да се запази стойността на дълга в хиперинфлационната среда, като получената по този начин сума беше 91 млн. USD.
(27)
В съответствие с румънското законодателство (Извънредна правителствена наредба 51/1998) AVAS не е имала специален мандат да налага лихви и неустойки върху публичния дълг, за чието събиране от дружествата длъжници е отговаряла.
II.2.2 Преобразуването на дълга от 2003 г.
(28)
Първият опит за приватизация на дружеството беше през 2001 г., когато AVAS договори и подписа с Exall Resources договор за продажба на дела на държавата в дружеството. Договорът за продажба беше отменен поради невъзможността на купувача да изпълни своите задължения за плащане и неговата неспособност да гарантира технологичните/екологичните инвестиции в дружеството.
(29)
Вторият опит за приватизация на Oltchim беше направен през октомври 2003 г., когато румънската агенция за приватизация APAPS публикува съобщение за продажба на дела на държавата. Потенциалните инвеститори бяха информирани, че публичният дълг ще бъде преобразуван в собствен капитал с цел повишаване на привлекателността на дружеството за потенциални инвеститори.
(30)
Тъй като потенциален инвеститор (Rompetrol) и миноритарни акционери обаче оспориха преобразуването на дълга от 2003 г. в румънски съдилища, офертата за приватизация беше отменена в началото на ноември 2003 г. Независимо от това през ноември 2003 г. дългът към AVAS в размер на 95 млн. USD (т.е. прехвърлените 91 млн. USD плюс допълнителните плащания, извършени от Министерството на финансите при прилагането на гаранциите и прехвърлени на AVAS от юни 2002 г.), равняващ се на 322 млн. RON, беше преобразуван в собствен капитал с решение на Общото събрание на акционерите на Oltchim (в което държавните представители имаха мнозинство от гласовете). Публичният дял в Oltchim по този начин се увеличи от 53,26 % до 95,73 %.
(31)
През ноември 2005 г. търговският съд във Vâlcea отмени решението на Общото събрание на Oltchim за преобразуване на дълга на основание, че преобразуването на дълга е било извършено, без да се даде възможност на миноритарните акционери също да участват в увеличаването на капитала.
(32)
През юни 2006 г. румънското правителство издаде Извънредна наредба (11), предоставяща мандат на държавните представители в Общото събрание на акционерите на Oltchim да гласуват за необжалване на решението на съда, с което беше отменено първото преобразуване на дълга, както и за предприемане на необходимите стъпки за възстановяване на положението преди преобразуването. Решението на съда за отмяна на преобразуването на дълга стана окончателно през август 2006 г. Намаляването на акционерния капитал действително настъпи през ноември 2007 г. Дългът, получен в резултат на отмяната на преобразуването на дълга, беше вписан отново в счетоводните сметки по историческа стойност от 95 млн. USD, впоследствие равняваща се на 317 млн. RON.
II.2.3 Допълнително натрупан дълг
(33)
След първото прехвърляне на дълга през юни 2002 г. на AVAS през периода юни 2002 г.-декември 2006 г. Министерството на финансите продължи да извършва плащания по държавните гаранции, които са станали изискуеми през ноември 1999 г. През периода 2003-2006 г., докато преобразуването на дълга от 2003 г. все още беше в сила, общата сума на допълнителните плащания, извършени от Министерството на финансите по изискуемите гаранции, възлизаше на 191 млн. RON. При прилагането на конвенцията, сключена през юни 2002 г. между Министерството на финансите и AVAS за прехвърляне на държавния дълг, Министерството на финансите също прехвърли всички тези вземания на AVAS на последователни траншове, следващи действителните плащания, извършени по гаранциите. AVAS също консолидира тези вземания в щатски долари, които през 2006 г. възлизаха на 60 млн. USD.
(34)
Така на 1 януари 2007 г. - датата на присъединяването на Румъния към ЕС - общият дълг на Oltchim към AVAS възлизаше на 60 млн. USD (12).
II.3. Събития след присъединяването на Румъния към ЕС
II.3.1 Развитие на дълга
(35)
От 1 януари 2007 г. насам всички плащания по външните заеми са извършени от Oltchim. Министерството на финансите вече не извършва никакви допълнителни плащания по държавните гаранции.
(36)
През ноември 2007 г. сумата от 95 млн. USD, получена в резултат на възстановяване на положението преди преобразуването на дълга, беше вписана в счетоводните сметки на Oltchim и добавена към сумата от 60 млн. USD, свързана с допълнителните плащания, като по този начин общата стойност на публичния дълг възлиза на 155 млн. USD (508 млн. RON). Този публичен дълг от 155 млн. USD е посочен в счетоводните сметки на Oltchim в румънски леи (т.е. 508 млн. RON). Оттогава насам този деноминиран в щатски долари дълг е отчитан в счетоводните сметки на Oltchim в румънски леи и сумата в румънски леи е останала непроменена, тъй като при всеки нов период на отчитане дружеството е вписвало в счетоводния отчет историческата стойност в румънски леи (13), която винаги е била по-висока от приложимата по това време настояща стойност, тъй като с течение на времето румънските леи поскъпнаха по отношение на щатските долари.
(37)
Като изключение от общото правило, предвидено с Извънредна правителствена наредба 51/1998 (вж. съображение (27) по-горе), въз основа на член 2, параграф 2 от Извънредна правителствена наредба 45/2006 (наричана по-долу „ИПН 45/2006“), през 2007 г. AVAS начисли лихва за периода 2003-2006 г., възлизаща на 29,9 млн. RON при едногодишния ЛИБОР (14) процент за депозити в щатски долари, за прехвърлените ѝ от Министерството на финансите вземания от Oltchim, които са били обект на преобразуването на дълга от 2003 г.
(38)
Поради това от ноември 2007 г. общата сума, дължима от Oltchim на AVAS, възлиза на 155 млн. USD (508 млн. RON) плюс 29 млн. RON - т.е. общо на 538 млн. RON. По-нататък в настоящото решение позоваванията на дълга ще се отнасят за дълга в румънски леи, тъй като преобразуването на дълга, за което е отправено уведомление, също е деноминирано в румънски леи.
II.3.2 Второто преобразуване на дълга
(39)
През януари 2007 г. румънският парламент утвърди със Закон 30/2007 ИПН 45/2006, която упълномощи AVAS да възстанови положението преди първото преобразуване на дълга и ѝ предостави мандат за извършване на второ преобразуване, при което този път също така да се зачете правото на предимство на миноритарните акционери.
(40)
Срещу този втори опит за преобразуване на дълга в собствен капитал обаче бяха изразени възражения от новия основен миноритарен акционер PCC, който отказа да участва в операцията.
(41)
PCC беше придобило дял от 1,2 % в Oltchim за 7,5 млн. EUR през май 2007 г., т.е. след датата, на която решението на националния съд за отмяна на първото преобразуване на дълга стана окончателно, тъй като не беше обжалвано нито от Oltchim, нито от румънските органи. Когато в счетоводните сметки на дружеството беше възстановено положението преди преобразуването на дълга, 1,2 %-ният дял на PCC стана 12 % (15).
(42)
През април 2008 г. PCC подаде жалба до Комисията, в която твърди, че преобразуването на дълга в собствен капитал включва несъвместима държавна помощ (вж. съображение 2 по-горе).
(43)
За да гарантират спазването на член 108, параграф 3 от ДФЕС, румънските органи решиха да получат одобрение на държавната помощ от страна на Комисията преди извършването на второто преобразуване на дълга и отправиха уведомление за тази мярка.
II.4. Настоящо положение на Oltchim
(44)
Румънските органи твърдят, че след извършеното през 2006 г. възстановяване на положението преди преобразуването през 2003 г. на дълга те отново са направили опит за приватизация на задлъжнялото дружество съответно през 2006 г. и 2008 г. Според румънските органи никой инвеститор не е проявил интерес към неговото закупуване при такива условия.
(45)
Освен това според румънските органи предизвикателствата, пред които е изправено дружеството от 2008 г. насам, са: i) спирането на доставките на ключови суровини от основния доставчик Arpechim; ii) отрицателното въздействие върху нетната стойност на активите на дружеството, предизвикано от повторното наличие на значителен дълг след възстановяване през ноември 2007 г. на положението преди преобразуването през 2003 г. на дълга; iii) недостатъчната капитализация на дружеството, също дължаща се на възстановяване на положението преди преобразуването на дълга; и накрая iv) последиците от световната финансова и икономическа криза.
(46)
За финансовата 2008 година Oltchim претърпя оперативна загуба от 71 млн. RON (17 млн. EUR), нетна загуба от 226 млн. RON (54 млн. EUR) и натрупаните загуби достигнаха 1,367 млрд. RON (325 млн. EUR). След закриването на основния доставчик на етилен Arpechim през ноември 2008 г. дружеството функционираше с 45 % от капацитета си и около една трета от персонала беше временно отстранен от работа.
(47)
В края на 2008 г. акциите на Oltchim, притежавани до този момент от AVAS, бяха прехвърлени в портфейла на Министерството на икономиката.
(48)
През декември 2009 г. Oltchim закупи активи (инсталация за етилен) от предишния си доставчик Arpechim за [0]-[10] EUR (16) и заплати за своите стоково-материални запаси [10]-[20] млн. EUR. Според румънските органи придобиването беше финансирано от авансови плащания от клиенти. Arpechim отново поднови дейността си през май 2011 г.
(49)
На 31 декември 2009 г. финансовите отчети на Oltchim за 2009 г. показваха оперативна загуба от 26 млн. EUR (109 млн. RON), нетна загуба от 52,4 млн. EUR (220 млн. RON), натрупани загуби от 377 млн. EUR (1,584 млрд. RON) и отрицателен собствен капитал в размер на 112 млн. EUR (469 млн. RON).
(50)
На 31 декември 2010 г. финансовите отчети на Oltchim показваха оперативна печалба от 56 млн. EUR, нетна печалба от 32 млн. EUR (220 млн. RON) и натрупани загуби от 383 млн. EUR. Положителният оперативен и нетен резултат се дължеше на факта, че активите на Arpechim, закупени за [0]-[10] EUR бяха преоценени на [80]-[100] млн. EUR и разликата беше вписана в счетоводните книги като „печалба от изгодна покупка“.
(51)
На 30 юни 2011 г. шестмесечните финансови отчети на Oltchim (17) показваха оперативна загуба от 7,4 млн. EUR и нетна загуба от 17,4 млн. EUR, натрупани загуби от 401 млн. EUR и отрицателен собствен капитал в размер на 358 млн. EUR (без да се отчита дългът към AVAS).
III. РЕШЕНИЕТО ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА
(52)
На 15 септември 2009 г. Комисията откри официално разследване на двете мерки за подкрепа на Oltchim, за които беше получено уведомление от Румъния през юли 2009 г.:
-
Мярка 1: преобразуване на дълг на обща стойност 538 млн. RON (приблизително 128 млн. EUR); и
-
Мярка 2:„държавна гаранция“, обхващаща 80 % от търговски заем в размер на 424 млн. EUR за допълнителни инвестиции за модернизация. (Румъния оттегли уведомлението си относно мярка 2 с писмо от 22 юни 2011 г.).
(53)
Комисията постави под въпрос дали, противно на доводите на Румъния, пакетът от мерки за подкрепа, за който беше отправено уведомление, предоставя неправомерно предимство на дружеството и дали представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(54)
Освен това в решението за откриване на процедурата като възможна допълнителна държавна помощ беше определен фактът, че от 1 януари 2007 г. насам държавата не е начислявала лихви и/или неустойки върху дължимия публичен дълг (това беше определено като „мярка 3“).
(55)
Накрая Комисията изрази съмнения относно това дали мерките биха могли да се считат за съвместими с ДФЕС съгласно съответните правила за държавна помощ, ако бъде установено, че включват държавна помощ.
IV. МНЕНИЕ НА РУМЪНИЯ ОТНОСНО РЕШЕНИЕТО ЗА ОТКРИВАНЕ
(56)
В своя отговор на решението за откриване румънските органи твърдят, че нито една от трите мерки не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, тъй като поведението на румънската държава е в съответствие с пазарните принципи.
(57)
По-специално Румъния настоява, че мерките, за които е отправила уведомление (преобразуването на дълга и държавната гаранция), биха гарантирали възстановяването на рентабилността на Oltchim чрез решаване на проблема с недостатъчната капитализация и чрез осигуряване на необходимите средства за неговата стратегия за растеж. Освен това Румъния подчерта, че Комисията трябва да вземе предвид двойната роля на държавата като акционер и кредитор на Oltchim.
(58)
Накрая, Румъния твърди, че мярка 3 не представлява държавна помощ, тъй като поведението на държавата по отношение на отказа от принудително събиране на предишния дълг е стриктно свързано с планираното преобразуване на дълга, както и че по отношение на този дълг поведението на румънските органи е било последователно в съответствие с това, което би избрал да направи един пазарен оператор при подобни обстоятелства.
V. МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
(59)
В мнението си от 26 януари 2010 г. относно решението за откриване Vestolit изрази опасения по отношение на пакета от мерки за държавна подкрепа, за който беше отправено уведомление от Румъния през юли 2009 г. Vestolit се счита за конкурент на Oltchim, тъй като и двете страни осъществяват дейност в производството на PVC. Според Vestolit никой частен инвеститор не би подкрепил инвестиционна програма, която е насочена изключително към закупуването и обновяването на остарялата инсталация за етилен на Arpechim.
(60)
В писмото си от 21 януари 2010 г. Ineos твърди, че въз основа на информацията в решението за откриване изглежда, че Oltchim е предприятие в затруднение и поради това мерките за подкрепа, които трябва да бъдат взети от румънската държава в негова полза, е малко вероятно да бъдат предприети от частен инвеститор. Ineos също обърна внимание на факта, че европейският пазар на PVC се характеризира със значителен свръхкапацитет и поради това всяка потенциална помощ за един от участниците на пазара вероятно ще има силно нарушаващо въздействие.
(61)
Мнението, представено от Firebird на 28 май 2010 г., е с подобно съдържание като мненията, представени от горепосочените заинтересовани страни.
(62)
С писмо от 28 януари 2010 г. друг конкурент на Oltchim - анонимна страна I - също изрази мнение в същата насока като мненията на Vestolit и Ineos. Тя също така подчертава, че оперативната помощ не може да се счита за съвместима с ДФЕС и по отношение на Oltchim изглежда не съществуват други основания за съвместимост.
(63)
С писмо от 27 януари 2010 г. анонимна страна II твърди, че всички мерки за помощ, установени в решението за откриване, представляват несъвместима помощ. Анонимна страна II също така твърди, че:
а)
държавните гаранции, предоставени на Oltchim през периода 1995-2000 г., все още са били в сила след присъединяването на Румъния към ЕС, а именно до 31 октомври 2009 г., и поради това от датата на присъединяване те следва да се разглеждат като нова помощ;
б)
затрудненията, пред които е изправено Oltchim поради изискуемостта на държавните гаранции от ноември 1999 г. насам, се дължат на структурни проблеми на дружеството (лошо управление, грешен избор на бизнес стратегия, липсата на действително и ефективно преструктуриране);
в)
придобиването на Arpechim противоречи на търговските интереси на Oltchim; то няма да генерира печалба в бъдеще;
г)
последващите плащания, извършени от Министерството на финансите през периода юни 2002 г.-декември 2006 г. въз основа на изисканите държавни гаранции, показват, че Oltchim е било в затруднение през целия този период;
д)
Румъния действително се е опитала да приватизира дружеството само веднъж - през 2001 г., а последвалите „неуспешни“ опити за приватизация през 2003 г. и 2006 г. са били само стратегия за отказ от принудително събиране на публичния дълг;
е)
бизнес планът, на който се основава пакетът от мерки за подкрепа, за който беше отправено уведомление през юли 2009 г., не е надежден, особено по отношение на анализа на чувствителността и очакваната възвращаемост на инвестицията;
ж)
държавата би претърпяла значителна загуба чрез подкрепата на такава значителна инвестиционна програма, тъй като очакваните приходи от приватизацията на Oltchim не биха покрили разходите по мерките за подкрепа;
з)
с оглед на факта, че мерките, за които е отправено уведомление, включват държавна помощ, Румъния е трябвало да предложи план за преструктуриране на Oltchim, като даде възможност за оценка на съвместимостта на помощта съгласно Насоките за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране (18).
(64)
По-късно в хода на процедурата PCC насочи вниманието на Комисията към факта, че през юни 2010 г. румънската агенция за защита на околната среда е наложила на Oltchim екологична глоба в размер на14,34 млн. EUR за късното връщане на сертификатите за CO2 за 2009 г. (19). По мнението на PCC възможният отказ от принудително събиране на глобата включва допълнителна държавна помощ за дружеството. В писмото на Firebird от 8 юли 2010 г. също е поставен въпросът за екологичната глоба.
(65)
През октомври 2010 г. и октомври 2011 г. PCC също така уведоми Комисията, че държавният електрически доставчик SC Electrica SA (наричан по-долу „Electrica“) и други публични кредитори (Salrom Exploatarea Minieră Rm. Vâlcea - доставчик на солни разтвори и варовик; и SC CET Govora SA - доставчик на промишлена пара) имат значителни разсрочени вземания по отношение на Oltchim.
VI. МНЕНИЕ НА РУМЪНИЯ ОТНОСНО МНЕНИЯТА НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
(66)
В отговора си от 8 април 2010 г. относно мненията на заинтересованите страни Румъния до голяма степен се позовава на уведомлението и на изразеното от нея по-рано мнение в отговор на решението за откриване на процедурата.
(67)
По-специално Румъния заяви, че противно на твърденията на една от третите страни придобиването и обновяването на нефтохимическите активи на Arpechim включва цялото необходимо преструктуриране и е от съществено значение за дългосрочната жизнеспособност на дружеството, както и че от експлоатацията на интегрираната платформа на нефтохимическото звено Oltchim-Arpechim може да се очаква генериране на печалби.
(68)
Румъния също така повтаря доводите си, че предприетите действия за принудителното събиране на вземанията срещу Oltchim не са предоставили никакво предимство на дружеството. Накрая, Румъния също така подчерта намерението си за приватизация на Oltchim.
VII. ОТТЕГЛЯНЕ НА УВЕДОМЛЕНИЕТО ОТНОСНО ДЪРЖАВНАТА ГАРАНЦИЯ (МЯРКА 2)
(69)
Съгласно член 8 от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО (20) дадена държава членка може да оттегли уведомлението след откриването на официалната процедура по разследване в разумен срок преди Комисията да вземе решение относно характера на помощта по мярката, за която е отправено уведомление. В такъв случай Комисията ще закрие процедурата с решение за обявяване на въпроса за безпредметен.
(70)
Румънските органи оттеглиха уведомлението относно държавната гаранция (обхващаща 80 % от заем в размер до 424 млн. EUR). Така по отношение на мярка 2 разследването на Комисията стана безпредметно.
VIII. ПОЗИЦИЯ НА РУМЪНИЯ СЛЕД ОТТЕГЛЯНЕТО НА МЯРКА 2
VIII.1. Изменение на мярка 1 - намерение на Румъния за приватизация
(71)
През февруари 2011 г. беше поискана съвместна предпазна програма на ЕС/Международния валутен фонд (наричан по-долу „МВФ“) за финансово подпомагане с цел подпомагане на възобновяването на икономическия растеж в Румъния с акцент върху структурните реформи и същевременно за подобряване на фискалната устойчивост и укрепване на финансовата стабилност. През май 2011 г. Съветът прие решение (21) за предоставяне на превантивна средносрочна финансова помощ на Румъния в размер до 1,4 млрд. EUR. През март 2011 г. МВФ одобри ново превантивно стенд-бай споразумение (22) за Румъния. Съгласно това споразумение МВФ предоставя на разположение на Румъния финансова помощ в размер на 3 090,6 млн. специални права на тираж (СПТ) (3,5 млрд. EUR) за следващите две години. Финансирането се предоставя, при условие че Румъния изпълни редица цели за намаляване на бюджетния дефицит, посочени в Писмо за намерение, представено от румънските органи и отразено в Технически меморандум за разбирателство (наричан по-долу „ТМР“). Целите на Техническия меморандум за разбирателство включват, наред с другото, намаляване на просрочени задължения и загуби за публични предприятия. В Писмото за намерение и Техническия меморандум за разбирателство от 2 декември 2011 г. (23) Румъния пое ангажимента да обяви търг за приватизация на Oltchim до края на април 2012 г.
(72)
Това беше предшествано от няколко публични изявления от румънските органи, които бяха направени в течение на 2011 г., за обявяване на намерението на румънското правителство да приватизира Oltchim.
(73)
Румъния също заяви своя ангажимент за приватизация на Oltchim пред Комисията. По-конкретно, с писмо от 21 октомври 2011 г., адресирано до заместник-председателя Joaquín Almunia, румънският министър-председател Emil Boc заяви, че Румъния е поела ангажимента изцяло да приватизира Oltchim (включително и дела, който е бил обект на преобразуването на дълга) до май 2012 г. След назначаването на ново правителство в Румъния на 9 февруари 2012 г., новият министър-председател Mihai Razvan Ungureanu отново потвърди този ангажимент с писмо от 16 февруари 2012 г.
(74)
Поради бюджетните си ограничения Румъния вече не възнамерява да остане собственик на Oltchim и да финансира необходимите инвестиции чрез държавна гаранция, а цели да продаде дяловото си участие в Oltchim.
VIII.2. Развитие по отношение на мярка 3 - споразумението относно лихвата
(75)
С писмо от 9 септември 2011 г. румънските органи информираха Комисията, че от 1 януари 2007 г. възнамеряват да начислят лихва върху дължимия дълг към AVAS, възлизащ на 538 млн. RON. Румъния също така обясни, че това ще бъде извършено в рамките на споразумение-конвенция относно дълга между AVAS и Oltchim, с което дружеството ще възприеме дължимата лихва. В същото писмо румънските органи посочиха, че начислените по този начин лихви също ще бъдат преобразувани в собствен капитал, заедно с основния публичен дълг, както е посочено в мярка 1.
(76)
С писмо от 23 декември 2011 г. румънските органи предоставиха копие на частноправното споразумение, сключено на 22 декември 2011 г. между AVAS и Oltchim, с което дружеството призна начислените лихви върху публичния дълг за периода 1 януари 2007 г.-31 декември 2011 г. на обща стойност 511 млн. RON. Румънските органи обясниха, че лихвата е изчислена като сложна лихва, като за лихва за забава за съответните периоди се използва най-високият лихвен процент, начислен от търговските банки за заемите, предоставени ефективно на дружеството от 1 януари 2007 г. насам, и чрез използване на приложимите от Комисията референтни и сконтови лихвени проценти. Този подход е довел до следните приложими лихвени проценти и начислени лихви по дълга към AVAS:
Таблица 1
Разбивка по години на лихвата, начислена от AVAS, за периода 2007-2011 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
Приложим лихвен процент
1.1-30.6 - 11,17 %
1.7-31.12 - 10,24 %
14,86 %
18,85 %
14,00 %
13,22 %
Размер на лихвата (закръглен в млн. RON)
58
87
129
114
123
Обща лихва по дълга към AVAS от 2007 г. насам: 511 млн. RON|
(77)
В същата кореспонденция румънските органи също така заявиха, че подготовката за извършване на преобразуването на дълга към AVAS в размер на 538 млн. RON плюс начислените по него лихви ще започне скоро с оглед спазването на предложения срок за приватизация.
VIII.3. Доводи на Румъния относно намерението ѝ за приватизация
(78)
Както беше обяснено по-горе, румънските органи оттеглиха мярка 2 (вж. раздел VII отг). След оттеглянето на уведомлението по отношение на държавната гаранция румънските органи изразиха мнението, че настоящата мярка 1, т.е. преобразуването в собствен капитал на дълга към AVAS в размер на 538 млн. RON плюс начислените по него лихви за периода 1 януари 2007 г.-31 декември 2011 г., възлизащи на допълнителна сума от 511 млн. RON, не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Румъния заяви, че мярката ще бъде в съответствие с пазара и като такава няма да предоставя предимство на Oltchim. По-конкретно румънските органи изразиха мнението, че за AVAS като кредитор е по-добре да преобразува целия дълг в собствен капитал и да продаде целия си дял в дружеството в краткосрочен план, отколкото принудително да събере дълга, тъй като пазарната стойност на получения след преобразуването на дълга дял на AVAS в дружеството би била по-висока от сумата, която тя би получила от ликвидацията на дружеството.
(79)
Румъния представи консултантски доклад, изготвен от Raiffeisen Capital & Investment SA (наричан по-долу „консултантският доклад“), за да докаже, че най-добрата стратегия на държавата за максимално увеличаване на нейната възвращаемост е да извърши преобразуване на дълга в собствен капитал, последвано от краткосрочна продажба на обединените пакети от акции.
(80)
В консултантския доклад се разглежда стойността на вземанията на AVAS при сценарий на ликвидация, от една страна, и стойността им при сценарий на преобразуване на дълга + приватизация, от друга страна.
(81)
Оценката на ликвидацията се основава на два ликвидационни доклада (предишен ликвидационен доклад на Raiffeisen от февруари 2011 г. и ликвидационен доклад, изготвен от независимото консултантско дружество Romcontrol SA Bucharest през март 2011 г.). Резултатът за държавата при сценарий на преобразуване на дълга + приватизация бе изчислен въз основа на метода за стойността на предприятието, която е един от основните показатели, използвани в бизнес оценяването. (Подробно описание на използваните методологии и на резултата от оценяването, както и неговата критична оценка от страна на Комисията могат да бъдат намерени в раздел IX.3.3. по-долу.)
(82)
В доклада се заключава, че преобразуването на общия му дълг в собствения капитал би дало възможност за по-плавен и по-бърз процес на приватизация на дружеството и че финансовият резултат от този вариант е по-добър за AVAS от варианта за ликвидация.
IX. ОЦЕНКА
IX.1. Обща информация
(83)
За да установи дали разглежданите мерки представляват държавна помощ, Комисията трябва да прецени дали те изпълняват кумулативните условия на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Тази разпоредба гласи че: „[о]свен когато е предвидено друго в Договорите, всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки, е несъвместима с вътрешния пазар“.
(84)
Комисията отбелязва, че с оглед на оттеглянето на уведомлението относно мярка 2 (вж. раздел VII отг) следната оценка се отнася само за мерки 1 и 3. Мярка 1 беше изменена, тъй като Румъния свърза преобразуването на дълга в собствен капитал с приватизацията на Oltchim. Поради това оценката на последната мярка е извършена при допускането, че делът от собствения капитал, който AVAS ще има след преобразуването, веднага ще бъде продаден на частен инвеститор при справедлив, открит и прозрачен процес на продажба, който има за цел максимално увеличаване на приходите на AVAS.
(85)
Освен това Комисията счита, че въпросът дали AVAS като кредитор е предоставила някакво неправомерно предимство на Oltchim чрез начина, по който е третирала дълга след 1 януари 2007 г., трябва да се оцени в контекста на ИПН 51/1998 (вж. съображение (27) по-горе) и Закон 30/2007, предоставящ мандат на AVAS за повторно извършване на преобразуването на дълга, в контекста на отправеното до Комисията уведомление за преобразуване на дълга - идентифицирано като мярка 1 в решението за откриване, както и в контекста на изменението на мярка 1 в резултат на съмненията, изразени от Комисията, и на ограниченията, произтичащи от програмата на ЕС/МВФ.
(86)
Освен това Комисията отбелязва, че намерението за пълна приватизация на дружеството до края на май 2012 г., което беше съобщено от румънските органи в писмото им от 21 октомври 2011 г. и отново потвърдено в писмото на министър-председателя Ungureanu от 16 февруари 2012 г., се счита за неразделна част от мярка 1.
(87)
По отношение на екологичната глоба, от една страна, и неизплатените дългове на дружеството към Electrica SA, Salrom Exploatarea Minieră Rm. Vâlcea и SC CET Govora SA, от друга страна, Комисията отбелязва, че тези предполагаеми мерки не са били част от решението за откриване на процедурата. Поради това те не могат да съставляват част от настоящото решение. Комисията своевременно ще информира жалбоподателя за по-нататъшния курс на действие по отношение на тези твърдения въз основа на член 10 от Регламент (ЕО) № 659/1999.
IX.2. Компетентност на Комисията преди присъединяването
(88)
Както беше посочено в раздел V по-горе, анонимна страна II изрази мнението, че някои от държавните гаранции, предоставени на Oltchim през периода 1995-2000 г., все още са били в сила след присъединяването на Румъния към ЕС, а именно до 31 октомври 2009 г., и поради това от датата на присъединяване те следва да се разглеждат като нова помощ. Поради това Комисията трябва да оцени действителността на този довод и произтичащите от него възможни последици за оценката на мярката, за която е отправено уведомление.
(89)
Като общо правило член 107, параграф 1 от ДФЕС се прилага само от датата на присъединяване нататък. Изключение от това общо правило са мерките, които са били приведени в действие преди присъединяването и които продължават да са приложими след това. Съгласно Договора за присъединяване на Румъния към ЕС от 2005 г. (24), мерки, приведени в действие в Румъния преди датата на присъединяване и все още приложими след датата на присъединяване (1 януари 2007 г.), които биха могли да представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС и не отговарят на изискванията за съществуваща помощ за целите на Регламент (ЕО) № 659/1999 (25), трябва да се считат за потенциална нова помощ от датата на присъединяване за целите на прилагането на член 108, параграф 3 от ДФЕС.
(90)
В точка 2.1, втора алинея от приложение V към Акта за присъединяване на България и Румъния от 2005 г. (26), въз основа на член 22 от същия Акт за присъединяване, се предвижда, че „всички мерки, все още приложими след датата на присъединяване, които представляват държавна помощ и не отговарят на изложените по-горе условия, се считат за нова помощ при присъединяването за целите на прилагането на член 88, параграф 3 от Договора за ЕС“.
(91)
По този начин горепосочената разпоредба обхваща мерки, приведени в действие преди датата на присъединяване (1 януари 2007 г.), които са все още приложими след тази дата. Понятието „приложими след датата на присъединяване“ е определено в редица решения на Комисията (27) като обхващащо схеми и индивидуални мерки, които не са ограничени във времето или при които конкретната отговорност на държавата не е категорично разграничена - с други думи случаи, при които точният риск за държавата все още не е известен към датата на присъединяване. С оглед на горните съображения трябва да се определи дали държавните гаранции, издадени в полза на Oltchim през периода 1995-2000 г., са били „приложими след присъединяването“ в смисъла, определен в горепосочената практика. За тази цел трябва да се провери дали е възникнала ситуация, при която държавните гаранции не са били ограничени във времето или при която точният риск за държавата не е бил известен преди датата на присъединяване.
(92)
След като разгледа условията и реда, при които въпросните държавни гаранции са били издадени, Комисията отбелязва, че те са представлявали отделни и индивидуални еднократни мерки, чрез които държавата е подкрепила дружеството за вземането на определени заеми за определени суми и определен срок. Датата, до която гаранциите са валидни, е била определена при тяхното издаване, тъй като гаранциите са с предвиден срок на валидност - до изтичането на срока на свързаните с тях заеми, който е бил точно определен в тези заеми. Срокът на валидност не е бил изменян след това. Поради това при присъединяването техният срок на валидност действително е бил ограничен във времето и е бил определен на дата преди присъединяването, а именно при сключването на споразумението за заемите. Поради това Комисията трябва да отбележи, че първата от ситуациите, при които дадена мярка се определя като „нова помощ“ от датата на присъединяване, а именно липсата при нея на ограничение във времето към датата на присъединяване, не е изпълнена в настоящия случай.
(93)
Второ, максималното ниво на отговорност на държавата е било определено в момента на предоставяне на гаранциите, тъй като гаранциите покриват само конкретния заем, за който са били предоставени. Поради това трябва също да се заключи, че вторият случай на „приложимост след присъединяването“, а именно неизвестният риск за държавата от датата на присъединяване, не е приложим.
(94)
Освен това Комисията също отбелязва, че държавните гаранции са станали изискуеми преди датата на присъединяване. От датата на тяхната изискуемост държавата е станала отговорна за изплащането на неизплатената сума по заемите, които са били взети с тяхната подкрепа, и действително е поела задълженията на дружеството за изплащане на въпросните заеми, като в резултат от това в станала кредитор на Oltchim за платените по гаранциите суми. Както беше посочено в раздел II.2 по-горе, плащанията, извършени по изискуемите гаранции, са продължили до 2006 г. От датата на присъединяване не са извършвани други плащания в тази връзка, тъй като Oltchim все още е било в състояние да обслужва неизплатената част от заемите.
(95)
Поради това следва е да се заключи, че държавните гаранции, предоставени на Oltchim през периода 1995-2000 г., не могат да бъдат определени като нова помощ по смисъла на точка 2.1, втора алинея от приложение V към Акта за присъединяване на България и Румъния от 2005 г.
IX.3. Наличие на помощ: предимство
IX.3.1 Критерият за частния кредитор
(96)
Румъния твърди, че мярката, за която е отправено уведомление, състояща се от преобразуването на 1 049 млн. RON публичен дълг в собствен капитал с цел продажба на произтичащия от това общ дял скоро след това (до края на май 2012 г.), не предоставя никакво неправомерно предимство на дружеството, тъй като който и да било частен кредитор в положение, подобно на това на публичния кредитор AVAS, би избрал този метод на събиране на дълга вместо ликвидацията на дружеството, която е финансово по-неизгодна за публичния кредитор.
(97)
За да се определи дали мярката, за която е отправено уведомление, предоставя неправомерно предимство на Oltchim, Комисията следва да оцени дали AVAS като публичен кредитор е действала по отношение на събирането на публичния дълг със същата грижа, каквато би положил един частен кредитор, стремящ се към максимално събиране на дължимия му дълг (28). При тази гледна точка се взема под внимание фактът, че с прехвърлянето на публичния дълг върху AVAS събирането на дълга се преследва от институция, която няма друга връзка с дружеството освен тази между кредитор и неговия длъжник. При оценката не се пренебрегва фактът, че Министерството на икономиката е публичен акционер на Oltchim, а се отчита, че публичният акционер няма роля във връзка със събирането на публичния дълг, което е възложено на кредитора AVAS. Комисията отбелязва обаче, че последиците от преобразуването на дълга, последвано от приватизация, за настоящия акционер, т.е. Министерството на икономиката, също трябва да бъдат оценени, за да се заключи дали предложеното преобразуване на дълга, последвано от приватизация, е по-доброто финансово решение за държавата в сравнение с цялостната ликвидация на дружеството.
IX.3.2 Събиране на публичния дълг - оценка на мярка 3
(98)
В решението за откриване Комисията счита, че допълнителен елемент на държавна помощ би могъл да произтича от факта, че държавата не е начислявала никакви лихви и/или неустойки за забавени плащания по просрочения публичен дълг на Oltchim след присъединяването на Румъния към ЕС. Този публичен дълг е резултат от изискуемостта на държавните гаранции (вж. гореописаното в съображения 23-27 и оценката на държавните гаранции в съображения 88-95 по-горе). В решението за откриване Комисията изрази становището, че неначисляването на лихва и неизвършването на принудително събиране на дълга са предоставили предимство на Oltchim, като се има предвид, че дружеството се е възползвало от предоставения капитал безплатно.
(99)
За да се оцени дали Румъния е постъпила като частен кредитор по отношение на неизплатения дълг, произтичащ от изискуемостта на държавните гаранции, е необходимо да се оцени поведението на румънската държава през периода от 2007 г. до днес въз основа на информацията, налична за румънските органи в съответните моменти.
(100)
На първо място, Комисията отбеляза, че неначисляването на лихви и санкции от 2007 г. до изменението на уведомлението за мярка 1 произтича от ИПН 51/1998 (вж. съображение (27)). Това също трябва да се разглежда в контекста на Закон 30/2007, предоставящ мандат на AVAS за повторно извършване на преобразуването на дълга. По това време румънските органи са обмисляли продължаването на дейността на Oltchim и са планирали допълнителни инвестиции, а не неговата ликвидация.
(101)
Поради това Комисията първо трябва да установи дали Румъния е постъпила като частен кредитор, когато е взела решение през 2007 г. да извърши замяна на дълга срещу собствен капитал вместо да поиска принудителното събиране на дълга и/или ликвидацията на дружеството. Във връзка с това Комисията отбелязва, че Румъния е следвала стратегията за преобразуване на дълга в собствен капитал с цел да продължи дейността на Oltchim след първия (неуспешен) опит за преобразуване през 2003 г. Поради това поведението на румънските органи в тази връзка е било в съответствие с предишното им поведение. Реакциите на пазара на предишните опити за приватизация, както и съдебните действия на миноритарните акционери показват вярата на пазара във фундаменталната жизнеспособност на дейността на Oltchim.
(102)
Освен това Комисията отбелязва, че Румъния е разполагала и с бизнес план (29) за Oltchim, който показва, че дружеството е жизнеспособно.
(103)
С оглед на тези елементи Комисията счита, че не е било неразумно за Румъния в ролята ѝ на кредитор да реши да извърши преобразуването на дълга в собствен капитал и да прокара закон в тази насока, който не предвижда начисляването на лихви и неустойки по неизплатения дълг, тъй като при всички случаи дългът е трябвало да бъде преобразуван в собствен капитал.
(104)
Този анализ не се опровергава от факта, че Румъния е потърсила одобрение на държавната помощ преди извършването на замяната на дълг срещу капитал. Всъщност по този начин Румъния просто е изпълнила задълженията си съгласно член 108, параграф 3 от ДФЕС. Предвид затрудненията, които Румъния е имала с миноритарните акционери по-рано и на които е продължила да се натъква при прилагането на Закон 30/2007, напълно логично е тя да потърси потвърждение от Комисията, че планираната операция не представлява държавна помощ.
(105)
Поради оценката на държавната помощ и изпълнението на задължението за запазване на съществуващото положение замяната на дълга срещу собствен капитал накрая е била отложена с пет години. Във връзка с това Комисията на първо място отбелязва, че до средата на 2011 г. Румъния е имала твърдото намерение да следва експанзивна инвестиционна стратегия по отношение на Oltchim, като тази възможност е била разгледана в редица експертни проучвания (30). Същевременното начисляването на лихви върху неизплатения публичен дълг е щяло да противоречи на стратегията на държавата да направи допълнителни инвестиции, за да възстанови рентабилността на дружеството и да увеличи стойността му с оглед на неговата приватизация в средносрочен или дългосрочен план.
(106)
В резултат на съмненията, изразени от Комисията в решението ѝ за откриване, по отношение на експанзивната инвестиционна стратегия, и което е по-важно, в резултат на бюджетните проблеми и програмата на ЕС/МВФ, Румъния е променила стратегията си през 2011 г. и е решила да приватизира дружеството незабавно след замяната на дълга срещу собствен капитал. Така тя се отказала от първоначалните си планове да направи допълнителни инвестиции в размер на 424 млн. EUR преди приватизацията.
(107)
В този нов контекст начисляването на лихви по дълга е станало разумна стратегия за държавата за максимално събиране на дължимия ѝ дълг.
(108)
Както беше посочено в съображения 75-77 по-горе, допълнителна сложна лихва е била начислена върху публичния дълг за периода от 1 януари 2007 г. нататък чрез частно споразумение, сключено на 22 декември 2011 г. между Oltchim и AVAS. По-специално лихвените проценти, които са били прилагани за публичния дълг, са съответствали на тези лихвени проценти, които са били по-високи: съответните референтни лихвени проценти на Комисията за всеки период или лихвените проценти, прилагани за частни заеми на дружеството за същия период, които биха могли да бъдат счетени за подходящи.
(109)
Въз основа на изложеното по-горе Комисията заключава, че Oltchim не е извлякло предимство от начина, по който публичните органи са действали след присъединяването по отношение на събирането на публичния дълг, който понастоящем ще бъде преобразуван в собствен капитал.
IX.3.3 Преобразуването на дълга - мярка 1
(110)
Комисията също така трябва да оцени дали се предоставя някакво неправомерно предимство на Oltchim чрез мярка 1, състояща се (след изменението на уведомлението - вж. съображения 14-16, 69-70 и 75-77 по-горе) от преобразуването в собствен капитал на публичния дълг в размер на общо 1 049 млн. RON, което скоро след това ще бъде последвано от пълна продажба на произтичащия от това публичен дял (приватизация). Общият размер на публичния дълг, който ще бъде преобразуван в собствен капитал, включва основния публичен дълг към агенцията за приватизация AVAS в размер на 538 млн. RON и начислените по него лихви за периода 1 януари 2007 г.-31 декември 2011 г., възлизащи на 511 млн. RON.
(111)
За да се оцени дали предложеното преобразуване на дълга предоставя някакво неправомерно предимство на Oltchim, следва да се определи дали преобразуването на дълга действително е най-добрият механизъм за събиране във възможно най-голяма степен на публичния дълг, както твърди Румъния. На практика Комисията трябва да определи дали един хипотетичен частен кредитор в положение, сравнимо с това на агенцията за приватизация AVAS, която е кредитор на Oltchim, действително би предпочел този механизъм за събиране на дълга пред другите налични алтернативи за неговото събиране, като се има предвид фактът, че длъжникът е изправен пред сериозни финансови затруднения. Министерството на икономиката, което понастоящем е акционер на Oltchim, не изпълнява никаква роля във връзка със събирането на публичния дълг, но въпреки това резултатите от двата възможни сценария за публичния акционер също са взети под внимание при анализа по-долу.
(112)
Румъния твърди, че предвид настоящото положение на дружеството (значителен недостиг на капитали и прекомерна задлъжнялост), единствените реалистични варианти, които би избрал един частен кредитор в положение, сравнимо с това на публичния кредитор AVAS, са: или i) ликвидация на дружеството, или ii) преобразуване на дълга в собствен капитал и впоследствие продажба на целия произтичащ от това дял в дружеството. Всеки частен кредитор, изправен пред такъв избор, би предпочел варианта, който ще доведе до максимално събиране на неизплатения дълг. С други думи, кредиторът би избрал „преобразуването на дълга, последвано от приватизация“, ако очакваната възвращаемост от приватизацията надвишава сумата, която би могла да бъде събрана чрез ликвидацията.
(113)
За да докаже, че преобразуването на дълга, последвано от продажбата на произтичащия от това дял, носи повече приходи за кредитора, отколкото ликвидацията, Румъния представи доклад на независимо консултантско дружество (вж. съображения 78-82 по-горе), в който се сравняват резултатите за кредитора, получени при двата сценария, т.е. съответно при преобразуване на дълга, последвано от приватизация, и при ликвидация.
(114)
Комисията подложи на критична оценка доклада, за да провери дали резултатите от него се оказват издържани при внимателен преглед и дали действително доказват, че чрез преобразуването на дълга в собствения капитал AVAS постъпва като частен кредитор. След внимателен преглед на доклада Комисията отбелязва следното:
(115)
Стойност на вземанията на AVAS при сценарий на ликвидация: Оценката на ликвидацията се основава на предишен ликвидационен доклад на Raiffeisen от февруари 2011 г. и на ликвидационен доклад, изготвен от независимото консултантско дружество Romcontrol SA Bucharest през март 2011 г.
(116)
Съгласно румънското законодателство дружества, в които държавата притежава дял от най-малко 50 % + 1, се ликвидират при така наречената „специална процедура на доброволна ликвидация“, установена с Извънредна правителствена наредба 88/1997, Правителствено решение 577/2002 и Закон 137/2002 г. При тази специална процедура на доброволна ликвидация сумата, получена от ликвидатора от продажбата на активите на дружеството, трябва да се използва за покриване на неизплатените дългове на дружеството, като се следва същият ред на предимство, установен в Закон 85/2006 (румънският закон за несъстоятелността). Съответно приходите от ликвидацията трябва да се използват за покриване на дълговете в следния ред на предимство: 1) ликвидационни разходи; 2) дължими заплати; 3) привилегирован дълг (т.е. дълг, обезпечен със залози, ипотеки и други специални привилегии); 4) бюджетен дълг (данъци и други фискални задължения); 5) дълг към Министерството на финансите поради изискуемите държавни гаранции; 6) дълг от публични заеми; 7) обикновен (необезпечен) дълг; 8) акционери. В настоящия случай AVAS би била в третата категория кредитори (привилегировани кредитори), като при все това би се наредила след няколко (частни) привилегировани кредитори на Oltchim, тъй като публичният дълг е бил само частично обезпечен.
(117)
Консултантското дружество Romcontrol е оценило ликвидационната стойност на активите на Oltchim към 15 декември 2010 г., позовавайки се на метода на нетните преизчислени активи, при който се отчита ограниченото време на експозиция на пазара на обявените за продажба активи (31).
(118)
Въз основа на резултатите за ликвидационната стойност на активите според изчисленията на Romcontrol, Raiffeisen оцени резултата за кредитора AVAS и за държавата като акционер, като взе предвид задълженията на дружеството към 31 декември 2010 г. и предварителните му финансови отчети от същата дата („Ликвидационно проучване на Raiffeisen от февруари 2011 г.“). В това проучване е изчислено, че приходите, които ще бъдат получени от продажбата на активите на Oltchim, биха позволили събираемостта на приблизително [20]-[30] % от общите задължения на дружеството. Кредиторът AVAS в качеството си на частично обезпечен кредитор би удовлетворил около [80]-[100] млн. RON (което представлява [10] -[30] % от тогавашните си общи вземания в размер на 538 млн. RON). Като се има предвид отрицателната разлика между приходите от ликвидацията и задълженията на дружеството, държавата в качеството си на акционер не би удовлетворила никое от вземанията си.
(119)
През октомври 2011 г. Raiffeisen актуализира изчисленията в ликвидационното проучване от февруари 2011 г., за да се отчетат финансовите данни на дружеството от 30 юни 2011 г. и да включват лихвите, начислени върху публичния дълг от януари 2007 г. насам.
(120)
Според актуализираните изчисления AVAS в качеството си на частично обезпечен кредитор на Oltchim би удовлетворил около [100]-[120] млн. RON от общия дълг на дружеството към нея (което представлява [10]-[20] % (32) от общите вземания, т.е. главницата по дълга в размер на 538 млн. RON плюс лихвите). Министерството на икономиката като публичен акционер отново не би удовлетворило никое от вземанията си. Сумата, която ще бъде получена от AVAS, впоследствие беше дисконтирана (33) към текущата ѝ стойност към 30 юни 2011 г. В резултат на това AVAS би събрала [10]-[40] млн. EUR в случай на ликвидация на дружеството.
Таблица 2
Събиране на държавните вземания при сценарий на ликвидация
Вземания
(в млн. EUR)
Обща сума за събиране
(в млн. EUR)
Събиране Нетна настояща стойност (ННС) при 10,7 %
(в млн. EUR)
AVAS (кредитор)
209,4
[20]-[30]
[10]-[30]
Министерство на икономиката (акционер)
Дялово участие
[0]-[10]
[0]-[10]
Общи вземания на държавата
[20]-[30]
[10]-[30]
(121)
След това тази сума трябва да бъде сравнена с очакваната възвращаемост от преобразуването на вземанията на AVAS в собствен капитал, последвано от приватизация на дружеството.
(122)
Стойност на вземанията на AVAS при сценарий на преобразуване на дълга + приватизация: в доклада резултатът за държавата при сценарий на преобразуване на дълга + приватизация бе изчислен въз основа на метода за стойността на предприятието (наричан по-долу „EV“), която е един от основните показатели, използвани в бизнес оценяването.
(123)
По отношение на използването на този метод Комисията отбелязва, че по принцип има няколко метода за определяне на стойността на собствения капитал на дадено предприятие.
(124)
Често използван е методът за множителя на EBITDA (печалбата преди лихви, данъци, обезценка и амортизация). Този метод позволява да се пресметне стойността на дадено предприятие за година X чрез умножаване на EBITDA за тази година X с коефициент (множител), определен като подходящ за сектора, и изваждане на нетния дълг от получения резултат.
(125)
Друг метод е анализът на дисконтираните парични потоци. Свободните номинални парични потоци на предприятието за бъдещите години се дисконтират със среднопретеглената цена на капитала WACC (34) и нетният дълг се изважда от получената стойност.
(126)
Трети метод е методът на коефициента на оборота. Той позволява да се пресметне стойността на собствения капитал на дадено предприятие за година X чрез умножаване на оборота за тази година X с коефициент (множител), определен като подходящ за сектора, и изваждане на нетния дълг от получения резултат.
(127)
При всички тези методи (бъдещата EBITDA, паричните потоци и оборота) се използват прогнозни стойности. В разглеждания случай не всички методи за оценяване, които се основават на прогнозни стойности в бизнес плана, могат да бъдат надлежно използвани. Като се има предвид предвидената незабавна приватизация на дружеството, само новият собственик ще бъде в състояние да определи бъдещата бизнес стратегия на дружеството и по тази причина съответните прогнози в бизнес плана, необходими за използването на тези методи, не са налични и не могат да бъдат предвидени (35). Тъй като новият собственик ще трябва да предприеме значителни инвестиции, а и миналите резултати на дружеството не могат да се използват за правенето на прогнози за бъдещето.
(128)
При тези обстоятелства Комисията е на мнение, че единствените два налични метода за определяне на стойността на общия дял, притежаван от румънската държава, т.е. от AVAS и от Министерството на икономиката, са пазарната капитализация и EV. Трябва да се отбележи, че EV също включва параметрите, използвани за пазарната капитализация.
(129)
Пазарната капитализация се определя като цената на акция, умножена по броя на емитираните акции, и предоставя общата стойност на акциите в обръщение на дружеството. Този показател представлява обществен консенсус за стойността на собствения капитал на дадено дружество и може да се използва като заместител на общественото мнение за нетната стойност на активите на дружеството.
(130)
Пазарната капитализация на Oltchim беше изчислена въз основа на цената на неговите акции, наблюдавана на Букурещката фондова борса (36) за период от 44 месеца (2008 г.-август 2011 г.). Този интервал е достатъчно дълъг, за да бъде уместен, и пазарната капитализация през този период също е добър показател за цената, която пазарът е готов да плати за дружеството.
(131)
В този контекст Комисията отбелязва като положителен аспект факта, че цената на акция през неотдавнашния период май-август 2011 г. винаги е била по-висока от средната ѝ стойност за 44-месечния период. По-точно, докато среднопретеглената стойност е 0,53 RON на акция за 44-месечния период, цената на акция е достигнала дори 2,05 RON през юли 2011 г. (37) Така данните, използвани за установяване на пазарната стойност, могат да бъдат считани за консервативни.
(132)
Освен това по отношение на развитието на цената на акциите от септември 2011 г. насам (последния период с данни, използван в проучването на Raiffeisen) Комисията отбелязва като положителен аспект, че в последно време (от средата на октомври 2011 г. насам) цената на акциите се е увеличила значително и постоянно е била по-висока от среднопретеглената стойност от 0,53 RON, използвана във формулата за пазарна капитализация.
Фигура 1
Развитие на цената на акциите на Oltchim на Букурещката фондова борса през периода 23/02/2011 г.-23/02/2012 г.
(133)
Преди планираното преобразуване на дълга пазарната капитализация на Oltchim през наблюдавания период (януари 2008 г.-август 2011 г.) е била със среднопретеглена стойност (38) от 45 млн. EUR, а през последните три месеца от наблюдавания период (юни-август 2011 г.) тази стойност е била постоянно над 100 млн. EUR. Поради това пазарната капитализация явно надхвърля ликвидационната стойност на Oltchim ([10]-[40] млн. EUR), което е първата индикация, че продажбата на държавния дял при приватизацията е за предпочитане пред ликвидацията на дружеството.
(134)
Вторият метод, който може да се използва, е стойността на предприятието (EV). EV е мярка на стойността на дружеството, която често се използва като алтернатива на обикновената пазарна капитализация, тъй като се счита, че предоставя по-точна представа за стойността на дружеството. EV се определя като сума от пазарната капитализация на дружеството и нетния му финансов дълг. Този метод е бил използван от Raiffeisen Capital.
(135)
След изчисляването на пазарната капитализация другият елемент във формулата за EV - нетният дълг - е бил изчислен като сума от всички финансови дългове на дружеството (всички лихвоносни дългове на дружеството, а именно банкови заеми и просрочени/разсрочени задължения) (39).
(136)
Като следваща стъпка тогава е възможно да се изчисли медианната, средната и среднопретеглената стойност на EV и на съотношението EV/акция за 44-месечния период. В доклада това беше направено за два сценария: сценарий с начислени лихви по дълга съгласно споразумението и сценарий без лихвите.
(137)
По този въпрос Комисията е на мнение, че лихвите, начислени съгласно споразумението, не следва да се вземат предвид при изчисляване на стойността на предприятието (EV) по следните причини: ceteris paribus, ако дългът нараства, собственият капитал намалява. Тези две въздействия имат противоположни посоки и по принцип не следва да водят до промяна на EV. Ако пазарът е знаел за лихвите, пазарната цена на акциите съответно е щяла да се понижи. В настоящия случай обаче сумата от лихви е била последващо добавена и не е била предвидена от пазара. Поради това от значение е актуалната информация, с която пазарът разполага към момента на оценяването.
(138)
С оглед на тези съображения за наблюдавания период са изчислени следните стойности на EV/акция.
Таблица 3
Изчисляване на стойността на съотношението EV/акция на Oltchim за наблюдавания период
Период
Брой на акциите
Средна цена на акция
Пазарна капитализация (цената на една акция x броя на акциите)
Нетен дълг
в хил. RON
Стойност на предприятието (пазарна капитализация плюс нетен дълг)
в хил. RON
Стойност на предприятието на акция
януари 2008 г.
343 023 858
1,10
378
[1 200]-[1 400]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
февруари 2008 г.
343 023 858
0,91
314
[1 200]-[1 400]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
март 2008 г.
343 023 858
0,81
279
[1 200]-[1 400]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
април 2008 г.
343 023 858
0,87
300
[1 200]-[1 400]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
май 2008 г.
343 023 858
1,04
358
[1 300]-[1 500]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
юни 2008 г.
343 023 858
0,96
330
[1 300]-[1 500]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
юли 2008 г.
343 023 858
0,72
247
[1 300]-[1 500]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
август 2008 г.
343 023 858
0,63
216
[1 300]-[1 500]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
септември 2008 г.
343 023 858
0,47
160
[1 300]-[1 500]
[1 500]-[1 600]
[4]-[6]
октомври 2008 г.
343 023 858
0,37
127
[1 300]-[1 500]
[1 500]-[1 600]
[4]-[6]
ноември 2008 г.
343 023 858
0,21
71
[1 200]-[1 400]
[1 400]-[1 500]
[4]-[6]
декември 2008 г.
343 023 858
0,16
54
[1 400]-[1 600]
[1 400]-[1 500]
[4]-[6]
януари 2009 г.
343 023 858
0,15
51
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
февруари 2009 г.
343 023 858
0,13
45
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
март 2009 г.
343 023 858
0,15
53
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
април 2009 г.
343 023 858
0,25
84
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
май 2009 г.
343 023 858
0,27
93
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
юни 2009 г.
343 023 858
0,30
104
[1 400]-[1 600]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
юли 2009 г.
343 023 858
0,33
113
[1 400]-[1 600]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
август 2009 г.
343 023 858
0,32
109
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
септември 2009 г.
343 023 858
0,28
96
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
октомври 2009 г.
343 023 858
0,27
91
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
ноември 2009 г.
343 023 858
0,23
79
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
декември 2009 г.
343 023 858
0,26
89
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
януари 2010 г.
343 023 858
0,23
79
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
февруари 2010 г.
343 023 858
0,22
77
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
март 2010 г.
343 023 858
0,27
92
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
април 2010 г.
343 023 858
0,31
105
[1 600]-[1 800]
[1 800]-[1 900]
[4]-[6]
май 2010 г.
343 023 858
0,22
76
[1 600]-[1 800]
[1 800]-[1 900]
[4]-[6]
юни 2010 г.
343 023 858
0,21
71
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
юли 2010 г.
343 023 858
0,18
62
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
август 2010 г.
343 023 858
0,19
64
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
септември 2010 г.
343 023 858
0,19
66
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
октомври 2010 г.
343 023 858
0,22
76
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
ноември 2010 г.
343 023 858
0,22
75
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[4]-[6]
декември 2010 г.
343 023 858
0,20
69
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
януари 2011 г.
343 023 858
0,21
74
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
февруари 2011 г.
343 023 858
0,26
88
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
март 2011 г.
343 023 858
0,30
102
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
април 2011 г.
343 023 858
0,44
152
[2 000]-[2 200]
[2 100]-[2 200]
[5]-[7]
май 2011 г.
343 211 383
0,77
265
[2 000]-[2 200]
[2 300]-[2 400]
[5]-[7]
юни 2011 г.
343 211 383
1,61
551
[2 000]-[2 200]
[2 600]-[2 700]
[6]-[8]
юли 2011 г.
343 211 383
2,05
702
[2 000]-[2 200]
[2 800]-[2 900]
[6]-[8]
август 2011 г.
343 211 383
1,32
452
[2 000]-[2 200]
[2 600]-[2 700]
[6]-[8]
(139)
Въз основа на тази таблица бе изчислена медианната, средната и среднопретеглената стойност на EV на акция.
Таблица 4
Медианна, средна и среднопретеглена стойност на EV на акция на Oltchim
Цена на акция
Стойност на предприятието на акция
Медианна
[0,10]-[0,30]
[4]-[6]
Средна
[0,30]-[0,50]
[4]-[6]
Среднопретеглена
[0,40]-[0,60]
[4]-[6]
(140)
Изчислената по-горе (медианна, средна и среднопретеглена) стойност на предприятието (EV) след това може да бъде използвана за определяне на стойността на акциите на държавата „след преобразуването на дълга“, като от тази EV се приспадне дългът на дружеството, който остава неизплатен след преобразуването; той ще продължи да бъде задължение на дружеството, което трябва да бъде обслужвано.
(141)
Полученият резултат е пазарната стойност на общия капитал, както е показано на Таблица 5.
Таблица 5
Изчисляване на пазарната стойност на собствения капитал въз основа на метода за EV
Изчисляване на пазарната стойност на общия капитал след преобразуването на дълга
Сценарии
EV въз основа на медианната цена на акция за 44-месечен период
EV въз основа на средната цена на акция за 44-месечен период
EV въз основа на среднопретеглената цена на акция за 44-месечен период
EV/акция (в RON)
[4]-[6]
[4]-[6]
[4]-[6]
Брой на акциите преди преобразуването
343 211 383
343 211 383
343 211 383
Стойност на предприятието (в млн. RON)
[1 700]-[1 800]
[1 800]-[1 900]
[2 000]-[2 100]
Нетен дълг след преобразуването на дълга (в млн. RON)
[1 600]-[1 700]
[1 600]-[1 700]
[1 600]-[1 700]
Пазарна стойност на собствения капитал (в млн. RON)
[100]-[200]
[200]-[300]
[400]-[500]
Пазарна стойност на собствения капитал (в млн. EUR)
[20]-[30]
[50]-[60]
[90]-[100]
(142)
По отношение на нетния финансов дълг, използван в гореописаното изчисление, и двете стъпки при изчисляването, а именно: i) изчисляването на формулата за EV и ii) последващото изваждане, за да се получи пазарната стойност на собствения капитал, по принцип следва да се основават на пазарната стойност на дълга на дружеството.
(143)
На първо място, Комисията обаче отбелязва, че тъй като дългът на Oltchim не се търгува, а и при липсата на местен пазар за дългова търговия, е много трудно да се установи пазарната цена на този дълг. Вместо това пазарната стойност на дълга би могла да се определи теоретично, като се установи рейтингът на дружеството преди и след преобразуването на дълга. Тогава този рейтинг би могъл да се използва за оценка на вероятността от неизпълнение, която на свой ред може да се използва за оценка на пазарната стойност на дълга. При липсата на такива рейтинги и оценки Комисията счита, че такова изчисление не е възможно и че грешките, породени от използването на неправилно оценена пазарна стойност, биха били значителни.
(144)
На второ място, ако се допусне, че нетният дълг е търгуван при едно и също сконто от неговата балансовата стойност преди и след замяната, то тогава следва, че резултатите от изчислението въобще не се променят, независимо от размера на сконтото. Всяка промяна в стойността на нетния финансов дълг тогава би довела до пропорционална промяна с обратен знак в стойността на пазарната капитализация. Въздействието на прибавянето или на балансовата стойност на дълга, или на неговата пазарна стойност, е неутрално, тъй като стойността на дълга първо се прибавя, за да се получи EV, а после се изважда, за да се получи новата капиталова стойност на акциите.
(145)
Трето, ако се допусне, че оставащият след преобразуването дълг се търгува при сконто, различно от това преди преобразуването, при едно достоверно изчисление би трябвало да бъде отчетен фактът, че след замяната на дълга срещу собствен капитал пазарната стойност на оставащия дълг вероятно все още би била по-ниска от неговата балансова стойност, но във всеки случай би била по-висока от пазарната стойност на дълга преди замяната. При липсата на база за установяването на такова сконто обаче не е възможно да се симулират последиците от неговата промяна, тъй като би трябвало едновременно да се променят прекалено много параметри.
(146)
От друга страна Комисията отбелязва, че финансовите отчети на Oltchim са били изготвени в съответствие с Международните стандарти за финансово отчитане (МСФО) и одитирани от независимия одитор KPMG. В тези финансови отчети финансовите задължения са представени по тяхната справедлива стойност съгласно предписанията на Международен счетоводен стандарт (МСС) 39. МСС 39 определя справедливата стойност като сумата, за която даден актив може да бъде разменен, или даден пасив - уреден между информирани и желаещи страни в сделка при справедливи пазарни условия. На тази основа KPMG е удостоверило, че справедливата стойност на дългосрочния дълг на дружеството не се различава значително от балансовата му стойност.
(147)
Въз основа на гореизложените съображения Комисията е на мнение, че действително е подходящо да се използва балансовата стойност на дълга, за да се изчисли пазарната стойност на собствения капитал.
(148)
Въпреки това с цел да провери надеждността на изчислението, Комисията в допълнение извърши анализ на чувствителността, т.е. определи процентната разлика между балансовата стойност и пазарната стойност на нетния дълг преди преобразуването, която ще изравни настоящата стойност на дела на държавата след преобразуването и ликвидационната стойност, при положение че пазарната стойност на дълга ще съответства на балансовата му стойност след преобразуването на дълга в собствен капитал. Тази процентна стойност може да се счита за един вид „марж на грешката“ при изчисляването на пазарната стойност на дълга.
(149)
Комисията счита, че от всички сценарии (EV, основана на медианната, средната и среднопретеглената стойност) среднопретеглената стойност представлява най-точният сценарий, тъй като в този случай стойностите се претеглят спрямо търгуваните обеми акции. За този сценарий горепосоченият марж на грешка е 15 %. Комисията заключава, че марж с такъв размер е достатъчно голям, за да се счита, че изчисляването на EV се основава на солидни данни.
(150)
Впоследствие, след като пазарната стойност на собствения капитал е изчислена, може да се изчисли стойността на произтичащия от преобразуването дял на държавата въз основа на пазарната стойност на общия капитал, основан на публичното дялово участие, което след преобразуването на дълга ще бъде следното (40):
Таблица 6
Дялово участие на румънската държава в Oltchim преди и след планираното преобразуване на дълга
Дялово участие преди преобразуването на дълга
Дялово участие след преобразуването на дълга
Дългът към AVAS плюс лихвите по него представлява преобразуваният дълг
AVAS
0 %
[80]-[100] %
Министерство на икономиката
54,81 %
[0]-[5] %
Общо дялово участие на държавата
54,81 %
[80]-[100] %
(151)
В резултат на това, след преобразуването на основния дълг към AVAS плюс начислените по него лихви съгласно споразумението, Oltchim ще има пазарна стойност на собствения капитал, варираща между [20]-[30] млн. EUR и [90]-[100] млн. EUR, което ще доведе до настояща стойност (41) на общия публичен дял ([80]-[100] %) между [15]-[30] млн. EUR и [75]-[90] млн. EUR. На Таблица 7 по-долу стойностите на предприятието (EV), изчислени за всички сценарии, са обобщени и сравнени със стойностите, приложими в случай на ликвидация.
Таблица 7
Сравнение на сценария на преобразуване на дълга, последвано от приватизация, спрямо сценария на ликвидация, въз основа на метода на EV
Очаквани приходи на държавата
(в млн. EUR)
Преобразуване на дълга и незабавна приватизация
Нетна настояща стойност на приходите, получени чрез ликвидация
Сравнение
EV въз основа на медианната цена на акция за 44-месечен период
EV въз основа на средната цена на акция за 44-месечен период
EV въз основа на среднопретеглената цена на акция за 44-месечен период
Пазарна стойност на собствения капитал
[20]-[30]
[45]-[60]
[90]-[100]
Пазарна стойност на общия публичен дял
[15]-[40]
[45]-[60]
[80]-[100]
Нетна настояща стойност на общия публичен дял (98,44 %)
[15]-[40]
[30]-[50]
[75]-[90]
[10]-[40]
Ликвидация Преобразуване на дълга и приватизация
Нетна настояща стойност на дела на AVAS (96,54 %)
[15]-[40]
[30]-[50]
[70]-[80]
[10]-[40]
Ликвидация Преобразуване на дълга и приватизация
Нетна настояща стойност на дела на Министерството на икономиката (1,9 %)
[0]-[1]
[0]-[1]
[1]-[2]
[0]-[1]
Ликвидация Преобразуване на дълга и приватизация
(152)
Във всички оценени сценарии за EV както публичният кредитор AVAS, така и публичният акционер Министерството на икономиката ще получат по-добри резултати от преобразуването на дълга, последвано от приватизация, отколкото от ликвидацията на дружеството. Дяловото участие на настоящия публичен акционер - Министерство на икономиката - ще бъде намалено с преобразуването на дълга, което ще доведе до дял от [80]-[100] % за кредитора AVAS. Министерството обаче няма причина да се противопостави на преобразуването на дълга, тъй като в случай на ликвидация, то не би получило нищо за своя дял в дружеството. Публичният кредитор AVAS би получил повече дори и при сценария с най-ниската изчислена EV, отколкото в случай на вземане на решение за ликвидация на дружеството ([10]-[30] млн. EUR в сравнение с [10]-[30] млн. EUR).
(153)
Въз основа на гореизложените констатации може да се заключи, че ако дружеството бъде напълно приватизирано в краткосрочен план след преобразуването на дълга, мярката, за която е отправено уведомление (преобразуването на дълга, последвано от пълна приватизация), не включва предимство за Oltchim, тъй като тази мярка позволява на публичния кредитор AVAS да събере по-голяма част от вземанията си, отколкото ако реши да започне ликвидация на дружеството. Във връзка с това Комисията отбелязва ангажимента, поет от румънските органи (вж. съображения 17 и 73 по-горе) напълно да приватизират дружеството до 31 май 2012 г.
(154)
Комисията счита, че количествената оценка въз основа на метода на пазарната капитализация и метода за EV се подкрепя и от следните два довода, които не са били оценени от независимия експерт.
(155)
На първо място, оценката е основана на цената на акциите на фондовия пазар. Тъй като обаче делът на държавата в Oltchim ще бъде продаден като едно цяло, приобретателят ще може да контролира дружеството. Поради това приобретателят ще бъде склонен да плаща премия за контрол на дела, какъвто обикновено е случаят при съпоставими сделки.
(156)
Второ, Комисията отбелязва, че PCC през 2007 г. е било готово да плати 7,5 млн. EUR за придобиването на 12 %-ен фактически дял в Oltchim и 2,6 млн. EUR през 2011 г. за още един дял от 3,6 % в Oltchim. Това показва, от една страна, че според един частен инвеститор стойността на Oltchim се е увеличила през 2011 г. в сравнение с 2007 г. (тъй като той е бил готов да плати по-висока цена на акция), както и че въз основа на сделката от 2011 г. 100 % от акциите биха били оценени на стойност 73 млн. EUR, което е значително над ликвидационната стойност.
IX.4. Заключение относно критерия за предимство
(157)
Въз основа на гореизложените констатации, а именно: i) дружеството не е извлякло никакво неправомерно предимство от начина, по който публичните органи са действали по отношение на събирането на публичния дълг, предмет на мярката, за която е отправено уведомление; и ii) преобразуването на дълга като такова не предоставя никакво неправомерно предимство на дружеството, Комисията заключава, че критерият за предимство не е изпълнен от мярката, за която понастоящем е отправено уведомление (получена в резултат на обединяването на предишни мерки 1 и 3). С оглед на тази констатация другите кумулативни критерии в определението на понятието за държавна помощ, произтичащо от член 107, параграф 1 от ДФЕС, не е нужно да бъдат анализирани при оценката на мярката, за която понастоящем е отправено уведомление.
X. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(158)
Официалната процедура по разследване, открита съгласно член 108, параграф 2 от ДФЕС, по отношение на мярка 2 (държавната гаранция) трябва да бъде прекратена на основание, че след оттеглянето на уведомлението тя е безпредметна.
(159)
Мярката, за която понастоящем е отправено уведомление (получена в резултат на обединяването на предишни мерки 1 и 3), не включва държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(160)
Това заключение се основава на твърдото намерение на Румъния да продаде целия си дял в Oltchim, както беше съобщено в писмото на министър-председателя Emil Boc от 21 октомври 2011 г. и отново потвърдено в писмото на министър-председателя Ungureanu от 16 февруари 2012 г.,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Комисията реши да закрие официалната процедура по разследване съгласно член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз относно държавната гаранция, за която е отправено уведомление, (мярка 2) в полза на Oltchim с оглед на факта, че Румъния е оттеглила уведомлението си и няма да се стреми към по-нататъшно прилагане на тази мярка.
Член 2
Мярка 1, за която Румъния отправи уведомление на 17 юли 2009 г. и го измени на 22 юни 2011 г., 9 септември 2011 г., 21 октомври 2011 г. и 16 февруари 2012 г., не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Член 3
Мярка 3, въведена от Румъния през 2007 г., не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Член 4
Адресат на настоящото решение е Румъния.
Съставено в Брюксел на 7 март 2012 година.
SKLEP KOMISIJE
z dne 7. marca 2012
o državni pomoči št. SA.29041 (C 28/2009, ex N 433/2009) Podporni ukrepi v korist podjetja Oltchim SA Râmnicu Vâlcea
(notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 1369)
(Besedilo v romunskem jeziku je edino verodostojno)
(Besedilo velja za EGP)
(2013/246/EU)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU) in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) (1) Pogodbe,
ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,
ob upoštevanju odločitve Komisije, da začne postopek na podlagi člena 108(2) PDEU glede ukrepa pomoči št. C 28/2009 (ex N 433/2009) (2),
po pozivu zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi določbami in ob upoštevanju teh pripomb,
ob upoštevanju naslednjega:
I. POSTOPEK
(1)
17. julija 2009 je Romunija priglasila dva podporna ukrepa (v nadaljnjem besedilu: priglasitev) v korist podjetja Oltchim SA Râmnicu Vâlcea (v nadaljnjem besedilu: Oltchim ali podjetje): (i) pretvorbo dolga do državnih organov v višini 538 milijonov RON (približno 128 milijonov EUR (3)) v lastniški kapital in (ii) državno jamstvo, ki krije 80 % komercialnega posojila v višini 424 milijonov EUR. Romunija je priglasila navedena državna podporna ukrepa zaradi pravne varnosti z utemeljitvijo, da ne pomenita državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU.
(2)
Pred priglasitvijo, dne 10. aprila 2008, je podjetje PCC SE (v nadaljnjem besedilu: PCC), s sedežem v mestu Duisburg v Nemčiji, ki ima trenutno v podjetju Oltchim v lasti manjšinski delež v višini 18,31 %, vložilo uradno pritožbo, v kateri trdi, da načrtovana pretvorba dolga v lastniški kapital pomeni nezdružljivo državno pomoč.
(3)
Po evidentiranju pritožbe je Komisija izmenjala korespondenco in informacije z romunskimi organi, podjetjem Oltchim in pritožnikom ter se večkrat sestala z romunskimi organi in predstavniki podjetja Oltchim na eni strani in predstavniki pritožnika na drugi strani.
(4)
15. septembra 2009 je Komisija začela formalni postopek preiskave v skladu s členom 108(2) PDEU v zvezi s priglašenimi ukrepi (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka). Romunija je 3. novembra 2009 predložila pripombe na sklep o začetku postopka.
(5)
Sklep o začetku postopka je bil 29. decembra 2009 objavljen v Uradnem listu Evropske unije (4). Z dopisom z dne 21. decembra 2009 je Komisija povabila osem konkurenčnih podjetij podjetja Oltchim, ki bi jih postopek potencialno lahko zanimal, k oddaji pripomb na sklep o začetku postopka.
(6)
Komisija je prejela pripombe petih tretjih oseb: z dopisom z dne 26. januarja 2010 od podjetja Vestolit GmbH & Co. KG (v nadaljnjem besedilu: Vestolit); z dopisom z dne 26. januarja 2010 od podjetja Ineos ChlorVinyls (v nadaljnjem besedilu: Ineos); z dopisom z dne 27. januarja 2010 in 28. januarja 2010 od dveh podjetij, ki sta zahtevali zaupnost glede svoje identitete (v nadaljnjem besedilu: anonimni stranki I in II); in z dopisom z dne 29. januarja 2010 od g. Virgila Besteae kot fizične osebe.
(7)
Te pripombe so bile posredovane Romuniji z dopisom z dne 2. marca 2010. Romunija je na navedene pripombe tretjih oseb odgovorila z dopisom z dne 8. aprila 2010.
(8)
Šesta tretja oseba, podjetje Firebird Management LLC (v nadaljnjem besedilu: Firebird) - investicijski sklad, ki je v tistem času imel 1,328-odstotni lastniški delež v podjetju Oltchim -, je posredovala informacije in pripombe z dopisi z dne 27. maja 2010 in 8. julija 2010. Pripombe podjetja Firebird so bile Romuniji posredovane z dopisi z dne 25. junija 2010 in 27. julija 2010.
(9)
Podjetje PCC, pritožnik, je predložilo svoje informacije o zadevi z dopisi z dne 6. maja 2010, 18. maja 2010, 19. maja 2010, 28. maja 2010, 13. junija 2010, 18. junija 2010, 22. julija 2010, 6. avgusta 2010, 2. septembra 2010, 18. oktobra 2010, 9. aprila 2011 in 14. aprila 2011. Poleg tega je podjetje PCC predložilo številne informacije, povezane z zadevo, predvsem časopisne članke in druge informacije, povečini javno dostopne.
(10)
Nadalje sta anonimni stranki I in II (ki sta tudi podali svoje pripombe na sklep o začetku postopka in ki sta zahtevali zaupnost glede svoje identitete) predložili dodatne informacije dne 21. septembra 2010, 22. februarja 2011, 28. februarja 2011, 26. julija 2011 in 28. oktobra 2011.
(11)
Komisija je Romuniji poslala pripombe iz uvodnih izjav (9) in (10), če so vsebovale nove informacije in argumente ter bile pomembne za sedanji postopek, z dopisi z dne 25. junija 2010, 2. avgusta 2010, 9. septembra 2010, 22. septembra 2010, 20. oktobra 2010 in 23. novembra 2011.
(12)
Romunija je odgovorila na dodatne pripombe z dopisi z dne 30. julija 2010, 2. septembra 2010, 12. oktobra 2010, 26. oktobra 2010, 23. novembra 2010 in 7. decembra 2011. Poslala je tudi dodatne informacije o zadevi z dopisi z dne 29. marca 2011, 14. aprila 2011, 27. julija 2011, 9. septembra 2011 in 21. septembra 2011.
(13)
Po sprejetju sklepa o začetku postopka je bilo organiziranih več sestankov v Bruslju med službami Komisije in romunskimi organi, in sicer 30. junija 2010, 15. julija 2010, 19. maja 2011 in 12. septembra 2011. Službe Komisije so se večkrat sestale tudi s predstavniki pritožnika, podjetja PCC.
(14)
Z dopisom z dne 22. junija 2011 so romunski organi umaknili svojo priglasitev z dne 17. julija 2009 v zvezi z državnim jamstvom za posojilo v višini 424 milijonov EUR. Obenem so Komisijo obvestili, da so ohranili priglasitev v zvezi s pretvorbo dolga v lastniški kapital.
(15)
Romunska vlada je 10. avgusta 2011 odobrila memorandum, ki predstavnikom Ministrstva za gospodarstvo, trgovino in poslovno okolje, agencije AVAS (5) in podjetja Oltchim daje pooblastilo za sprejetje civilnopravnega sporazuma med agencijo AVAS in podjetjem Oltchim, s katerim bi podjetje priznalo obresti na javni dolg, natečene v času od 1. januarja 2007.
(16)
Z dopisom z dne 9. septembra 2011 so romunski organi sporočili, da podjetje Oltchim in agencija AVAS nameravata skleniti navedeni civilnopravni sporazum, agencija AVAS pa naj bi skupaj z glavnico v lastniški kapital pretvorila tudi natečene obresti.
(17)
Z dopisom z dne 21. oktobra 2011 je romunski predsednik vlade Emil Boc izrazil trdno zavezo romunske vlade, da bo v celoti privatizirala podjetje Oltchim, vključno s celotnim lastniškim deležem, ki bi po pretvorbi dolga pripadal državnim organom. Napoved privatizacije naj bi bila javno objavljena konec marca 2012, privatizacija pa naj bi bila zaključena do konca maja 2012. Z dopisom z dne 16. februarja 2012 je novi romunski predsednik vlade Mihai-Răzvan Ungureanu znova potrdil te zaveze.
(18)
Romunija je poslala dodatne pripombe in informacije z dopisi z dne 12. oktobra 2011 in 23. decembra 2011.
(19)
Iz dopisov, omenjenih v uvodnih izjavah 17 in 18, je razvidno, da je Romunija spremenila priglasitev ukrepa 1 v smislu, da bo pretvorbi dolga do državnih organov v višini 538 milijonov RON sledila privatizacija nastalega lastniškega deleža v podjetju Oltchim in da mora biti pretvorba ocenjena v luči nadaljnje privatizacije.
II. DEJANSKO STANJE
II.1. Podjetje
(20)
Podjetje Oltchim je velik romunski proizvajalec petrokemičnih proizvodov, ki izdeluje PVC, kavstično sodo, DOP in polieter poliole. Glavni proizvod podjetja je PVC (trenutno zajema okoli 37,5 % celotne proizvodnje) s tržnim deležem EU v višini 2,1 % iz leta 2008 (6). Podjetje Oltchim je eno največjih petrokemičnih podjetij v Romuniji in jugovzhodni Evropi, ki proizvaja 78 vrst od 40 osnovnih kemičnih proizvodov. Družba izvozi okoli 80 % svoje proizvodnje v Evropi in zunaj nje.
(21)
Podjetje Oltchim je glavni industrijski delodajalec v Vâlcei, romunski regiji, ki prejema pomoč na podlagi člena 107(3)(a) PDEU. Dne 15. oktobra 2011 je bilo v podjetju zaposlenih 3 470 ljudi (7). Zaradi trenutnega težkega finančnega položaja je podjetje decembra 2011 začasno odpustilo 1 000 zaposlenih in nadaljnjih 993 zaposlenih januarja 2012 (8).
(22)
Podjetje je začelo delovati leta 1966, reorganizirano je bilo leta 1990, na romunsko borzo pa je bilo uvrščeno leta 1997. Romunska država ohranja kontrolni delež v višini 54,8 % podjetja (trenutno prek Ministrstva za gospodarstvo). Glavni manjšinski delničar je podjetje PCC, ki je tudi pritožnik v tem postopku in ima v lasti podjetje Rokita SA, ki je poljski tekmec podjetja Oltchim, z deležem v višini 18,31 %. Preostale delnice podjetja so v lasti podjetja Nachbar Services Ltd (14,02 %), posameznikov (11,04 %) in drugih pravnih oseb (1,81 %).
II.2. Dogodki pred pristopom Romunije v EU
II.2.1 Izvor javnega dolga
(23)
V obdobju 1992-2008 je podjetje Oltchim investiralo skupaj približno 371 milijonov EUR v modernizacijo svoje proizvodne linije (od tega je bilo 118,8 milijona EUR investiranih v letih 2007 in 2008). V povezavi s temi investicijami je podjetje Oltchim v obdobju 1995 -2000 najelo 12 komercialnih posojil v skupni vrednosti 171 milijonov DEM ter 60 milijonov USD. Posojila so bila zavarovana z državnimi jamstvi, izdanimi s strani Ministrstva za finance.
(24)
Ker podjetje Oltchim ni bilo sposobno odplačati posojil, so banke novembra 1999 začele uveljavljati državna jamstva.
(25)
Od leta 1999 do leta 2002 je Ministrstvo za finance izvajalo plačila v skladu z uveljavljanimi jamstvi. Zaračunalo je znatne obresti in kazni na zneske, plačane na podlagi državnih jamstev, izdanih v obdobju od 1999 do 2002, ki so se gibale med 0,15 % in 0,3 % na dan, tj. med 54 % in 110 % letno (9).
(26)
Do junija 2002 je dolg družbe Oltchim do Ministrstva za finance, ki je izviral iz državnih jamstev in z njimi povezanih obresti in kazni, znašal 303 milijonov RON (približno 72 milijonov EUR). Z Ministrstva za finance je bil znesek v tem času prenesen na romunsko agencijo AVAS (10), pooblaščeno za izterjavo javnega dolga. Da bi se vrednost dolga v hiperinflacijskem okolju ohranila, je bil dolg konsolidiran v USD in je znašal 91 milijonov USD.
(27)
V skladu z romunsko zakonodajo (GEO 51/1998) agencija AVAS ni imela posebnega pooblastila za zaračunavanje obresti in kazni na javni dolg, za katerega je bila pooblaščena, da ga izterja od podjetij dolžnikov.
II.2.2 Pretvorba dolga leta 2003
(28)
Prvi poskus privatizacije podjetja je potekal leta 2001, ko se je agencija AVAS pogajala in podpisala pogodbo o prodaji državnega deleža v podjetju s podjetjem Exall Resources. Prodajna pogodba je bila odpovedana, ker kupec ni izpolnil svojih plačilnih obveznosti in ni zmogel zagotoviti tehnoloških/okoljskih investicij v podjetje.
(29)
Drugi poskus privatizacije podjetja Oltchim je potekal oktobra 2003, ko je romunska Agencija za privatizacijo APAPS objavila napoved o prodaji državnega deleža. Da bi povečali zanimanje potencialnih vlagateljev za naložbe v podjetje, so jim sporočili, da se bo javni dolg preoblikoval v lastniški kapital.
(30)
Ko pa so potencialni vlagatelj (Rompetrol) in manjšinski delničarji na romunskih sodiščih izpodbijali pretvorbo dolga iz leta 2003, je bila ponudba za privatizacijo na začetku novembra 2003 preklicana. Ne glede na to so bile terjatve agencije AVAS novembra 2003 s sklepom skupščine delničarjev podjetja Oltchim (v kateri so imeli državni predstavniki večinske glasove) v višini 95 milijonov USD oziroma 322 milijonov RON (tj. prenesenih 91 milijonov USD plus dodatna plačila, ki jih je Ministrstvo za finance izvedlo zaradi uveljavitve jamstev in jih na agencijo AVAS preneslo od junija 2002) pretvorjene v lastniški kapital. Javni delež v podjetju Oltchim je tako narasel s 53,26 % na 95,73 %.
(31)
Novembra 2005 je gospodarsko sodišče v Vâlcei razveljavilo sklep skupščine delničarjev podjetja Oltchim o pretvorbi dolga z utemeljitvijo, da je bila pretvorba dolga izvedena brez možnosti udeležbe manjšinskih delničarjev pri povečanju kapitala.
(32)
Junija 2006 je romunska vlada izdala izredni odlok (11), s katerim je državne predstavnike pooblastila, da na skupščini delničarjev podjetja Oltchim glasujejo proti pritožbi zoper odločbo sodišča, ki je razveljavilo prvo pretvorbo dolga, in da sprejmejo potrebne ukrepe za storniranje pretvorbe. Odločba sodišča o razveljavitvi pretvorbe dolga je postala končna avgusta 2006. Do zmanjšanja osnovnega kapitala je dejansko prišlo novembra 2007. Nastali dolg iz razveljavitve pretvorbe dolga je bil ponovno vnesen v računovodske izkaze po izvirni vrednosti 95 milijonov USD oziroma 317 milijonov RON.
II.2.3 Nadaljnje kopičenje dolga
(33)
Po prvem prenosu terjatev na agencijo AVAS junija 2002 je Ministrstvo za finance v obdobju od junija 2002 do decembra 2006 nadaljevalo s plačili na podlagi državnih jamstev, izdanih od novembra 1999. V obdobju 2003-2006, ko je še vedno veljala pretvorba dolga iz leta 2003, je vsota dodatnih plačil s strani Ministrstva za finance na podlagi jamstev znašala 191 milijonov RON. V skladu s sporazumom, sklenjenim junija 2002 med Ministrstvom za finance in agencijo AVAS za prenos javnega dolga, je Ministrstvo za finance v zaporednih obrokih, ki so sledili dejanskim plačilom na podlagi jamstev, preneslo na agencijo AVAS tudi vse te terjatve. Agencija AVAS je te terjatve, ki so leta 2006 znašale 60 milijonov USD, tudi konsolidirala v USD.
(34)
Tako je 1. januarja 2007, na dan pristopa Romunije k EU, skupni dolg podjetja Oltchim do agencije AVAS znašal 60 milijonov USD (12).
II.3. Dogodki po pristopu Romunije k EU
II.3.1 Gibanje dolga
(35)
Od 1. januarja 2007 so bila vsa plačila v zvezi z zunanjimi posojili izvedena s strani podjetja Oltchim. Ministrstvo za finance ni izvedlo nobenih dodatnih plačil na podlagi državnih jamstev.
(36)
Novembra 2007 je bil znesek, ki je izhajal iz razveljavitve pretvorbe dolga in je znašal 95 milijonov USD, vnesen v računovodske izkaze podjetja Oltchim in dodan k 60 milijonom USD, povezanih z nadaljnjimi plačili, kar je ustvarilo skupni javni dolg v višini 155 milijonov USD (508 milijonov RON). Ta javni dolg v višini 155 milijonov USD je razviden v računovodskih izkazih podjetja Oltchim, in sicer v RON (tj. 508 milijonov RON). Dolg, izražen v USD, je od takrat v računovodskih izkazih podjetja Oltchim prikazan v RON, znesek pa je v romunski valuti ostal nespremenjen, kajti ob vsakem novem intervalu poročanja je podjetje v bilanci stanja prikazalo izvirno vrednost v RON (13), ki je bila vedno višja kot takrat veljavna vrednost, saj se je vrednost v RON v primerjavi z USD sčasoma povečala.
(37)
Kot izjema od splošnega pravila iz GEO 51/1998 (glej uvodno izjavo (27) zgoraj), na podlagi člena 2(2) izrednega odloka vlade 45/2006 (v nadaljnjem besedilu: GEO 45/2006) je agencija AVAS leta 2007 zaračunala obresti v višini 29,9 milijona RON z enoletno obrestno mero LIBOR (14) za depozite v USD za terjatve družbe Oltchim, prenesene z Ministrstva za finance, ki so bile predmet pretvorbe dolga leta 2003 za obdobje od 2003 do 2006.
(38)
Posledično je novembra 2007 skupna vsota dolga podjetja Oltchim do agencije AVAS znašala 155 milijonov USD (508 milijonov RON) plus 29 milijonov RON, kar skupaj znaša 538 milijonov RON. V nadaljevanju se ta sklep sklicuje na dolg v RON, saj je priglašena pretvorba dolga prav tako izražena v RON.
II.3.2 Druga pretvorba dolga
(39)
Januarja 2007 je romunska vlada z zakonom št. 30/2007 potrdila GEO 45/2006, ki je agencijo AVAS pooblaščal za storniranje pretvorbe dolga in izvedbo druge pretvorbe, ki bi tokrat upoštevala tudi prednostne pravice manjšinskih delničarjev.
(40)
Temu drugemu poskusu pretvorbe je nasprotoval glavni manjšinski delničar, podjetje PCC, ki ni želelo sodelovati v postopku.
(41)
Podjetje PCC je pridobilo 1,2-odstotni delež v podjetju Oltchim za 7,5 milijona EUR maja 2007, tj. po datumu, ko je odločitev sodišča o preklicu pretvorbe dolga postala končna, ker se niti podjetje Oltchim niti romunski organi niso pritožili. Ko je bila pretvorba dolga stornirana v računovodskih izkazih podjetja, je 1,2-odstotni delež podjetja PCC postal 12-odstoten (15).
(42)
Aprila 2008 je podjetje PCC vložilo pritožbo pri Komisiji, ki navaja, da pretvorba dolga pomeni nezdružljivo državno pomoč (glej uvodno izjavo (2) zgoraj).
(43)
Pred izvedbo druge pretvorbe dolga so se romunski organi odločili pridobiti odobritev Komisije glede državne pomoči, da bi zagotovili skladnost s členom 108(3) PDEU, in priglasili ukrep.
II.4. Trenutno stanje družbe Oltchim
(44)
Romunski organi navajajo, da so po prvem storniranju pretvorbe dolga iz leta 2003 leta 2006 in 2008 ponovno poskusili privatizirati podjetje z dolgom. Glede na navedbe romunskih organov noben vlagatelj ni bil zainteresiran za nakup pod takšnimi pogoji.
(45)
Poleg tega romunski organi navajajo naslednje težave, s katerimi se je podjetje spopadalo od leta 2008: (i) zaustavitev dobave ključnih surovin s strani glavnega dobavitelja, podjetja Arpechim; (ii) negativni vpliv na čisto vrednost sredstev podjetja zaradi velikega dolga, nastalega novembra 2007 po storniranju pretvorbe dolga iz leta 2003; (iii) podkapitalizacija podjetja, ki je prav tako posledica storniranja pretvorbe dolga; in nenazadnje (iv) učinki globalne finančne in gospodarske krize.
(46)
V poslovnem letu 2008 je imelo podjetje Oltchim izgubo iz poslovanja v višini 71 milijonov RON (17 milijonov EUR), čisto izgubo v višini 226 milijonov RON (54 milijonov EUR), nakopičene izgube pa so dosegle višino 1,367 milijarde RON (325 milijonov EUR). Po zaprtju glavnega dobavitelja etilena, in sicer podjetja Arpechim novembra 2008, je podjetje delovalo s 45 % zmogljivosti in približno tretjina zaposlenih je bila začasno odpuščena.
(47)
Ob koncu leta 2008 so bile delnice, ki so bile takrat v lasti agencije AVAS, prenesene v portfelj Ministrstva za gospodarstvo.
(48)
Decembra 2009 je podjetje Oltchim nabavilo sredstva (proizvajalno opremo za etilen) od nekdanjega dobavitelja podjetja Arpechim za [0]-[10] EUR (16) in za svoje delnice/zaloge plačalo [10]-[20] milijonov EUR. Po navedbah romunskih organov je bil nakup financiran s predplačili kupcev. Podjetje Arpechim je ponovno začelo delovati maja 2011.
(49)
31. decembra 2009 so računovodski izkazi podjetja Oltchim za leto 2009 prikazali izgubo iz poslovanja v višini 26 milijonov EUR (109 milijonov RON), čisto izgubo v višini 52,4 milijona EUR (220 milijonov RON), nakopičene izgube v višini 377 milijonov EUR (1,584 milijarde RON) in negativna lastna sredstva v višini 112 milijonov EUR (469 milijonov RON).
(50)
31. decembra 2010 so računovodski izkazi podjetja Oltchim prikazali dobiček iz poslovanja v višini 56 milijonov EUR, čisti dobiček v višini 32 milijonov EUR (220 milijonov RON) in nakopičene izgube v višini 383 milijonov EUR. Pozitivno poslovanje in neto rezultat sta posledica nakupa sredstev podjetja Arpechim za [0]-[10] EUR, ki so bila prevrednotena na [80]-[100] milijonov EUR, razlika pa je bila v izkaze vnesena kot „dobiček pri izpogajanem nakupu“.
(51)
30. junija 2011 so polletni računovodski izkazi podjetja Oltchim (17) prikazali izgubo iz poslovanja v višini 7,4 milijona EUR in čisto izgubo v višini 17,4 milijona EUR, nakopičene izgube v višini 401 milijonov EUR in negativna lastna sredstva v višini 358 milijonov EUR (brez upoštevanja dolga do agencije AVAS).
III. SKLEP O ZAČETKU POSTOPKA
(52)
15. septembra 2009 je Komisija začela formalni postopek preiskave glede dveh podpornih ukrepov v korist podjetja Oltchim, ki ju je Romunija priglasila julija 2009:
-
ukrep 1: pretvorba dolga v skupni vrednosti 538 milijonov RON (približno 128 milijonov EUR); in
-
ukrep 2:„jamstvo delničarjev“ za kritje 80 % komercialnega posojila v višini 424 milijonov EUR za nadaljnje investicije v posodobitev. (Romunija je svojo priglasitev v zvezi z ukrepom 2 umaknila z dopisom z dne 22 junija 2011.)
(53)
Komisija je preverjala, ali priglašeni paket pomoči v nasprotju z argumenti Romunije pomeni neupravičeno prednost za podjetje in državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.
(54)
Nadalje je sklep o začetku postopka ugotavljal možnost, ali se dejstvo, da država ni zaračunavala obresti in/ali kazni na javni dolg od 1. januarja 2007, lahko razume kot nadaljnja državna pomoč (opredeljena kot „ukrep 3“).
(55)
In nazadnje, Komisija je dvomila, da so ukrepi ob upoštevanju ustreznih pravil o državni pomoči združljivi s PDEU, če bi se ugotovilo, da vključujejo državno pomoč.
IV. PRIPOMBE ROMUNIJE NA SKLEP O ZAČETKU POSTOPKA
(56)
V svojem odgovoru na sklep o začetku postopka so romunski organi vztrajali, da noben od navedenih ukrepov ne predstavlja državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU, saj je bilo ravnanje romunske države skladno s tržnimi načeli.
(57)
Romunija je zlasti trdila, da bi priglašena ukrepa (pretvorba dolga in jamstvo delničarjev) podjetju Oltchim ponovno zagotovila donosnost z reševanjem problema podkapitalizacije in zagotavljanjem sredstev, potrebnih za njegovo strategijo rasti. Nadalje je Romunija poudarila, da mora Komisija upoštevati dvojno vlogo države kot delničarja in upnika do podjetja Oltchim.
(58)
Na koncu je Romunija trdila, da ukrep 3 ni pomenil državne pomoči, saj se je ravnanje države glede neizvršbe preteklega dolga izrecno nanašalo na načrtovano pretvorbo dolga, in da so romunski organi v zvezi s tem dolgom ravnali dosledno tako, kot bi deloval upravljavec trga v podobnem položaju.
V. PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI
(59)
V svojih pripombah na sklep o začetku postopka z dne 26. januarja 2010 je podjetje Vestolit izrazilo pomisleke o paketu državne pomoči, ki ga je Romunija priglasila julija 2009. Podjetje Vestolit navaja, da je konkurent podjetju Oltchim, saj sta obe stranki dejavni v proizvodnji PVC. Glede na navedbe podjetja Vestolit noben zasebni vlagatelj ne bi podprl programa investicije, katerega izključni namen bi bil nakup in prenova zastarele proizvajalne opreme za etilen podjetja Arpechim.
(60)
Z dopisom z dne 21. januarja 2010 je podjetje Ineos na osnovi informacij iz sklepa o začetku postopka trdilo, da je bilo podjetje Oltchim v težavah, zato naj podpornih ukrepov, ki jih je sprejela romunska država v njegovo korist, ne bi prevzel zasebni vlagatelj. Podjetje Ineos je tudi poudarilo, da je evropski trg za PVC zelo zasičen, zato bi vsakršna pomoč enemu izmed akterjev na trgu lahko bila zelo izkrivljajoča.
(61)
Pripombe podjetja Firebird z dne 28. maja 2010 so po vsebini podobne predstavljenim pripombam zgoraj omenjenih zainteresiranih strank.
(62)
Z dopisom z dne 28. januarja 2010 je drugi konkurent podjetja Oltchim, anonimna stranka I, prav tako podal pripombe, skladne s pripombami podjetij Vestolit in Ineos. Poudarja tudi, da pomoč za tekoče poslovanje ne more biti združljiva s PDEU in da v primeru podjetja Oltchim ni drugih razlogov, ki bi omogočali združljivost.
(63)
Z dopisom z dne 27. januarja 2010 je anonimna stranka II trdila, da vsi podporni ukrepi iz sklepa o začetku postopka pomenijo nezdružljivo pomoč. Anonimna stranka II je navedla tudi, da:
(a)
so bila državna jamstva, dodeljena podjetju Oltchim v obdobju od 1995 do 2000, po pristopu Romunije k EU še vedno v veljavi, in sicer do 31. oktobra 2009, zato jih je od dneva pristopa dalje treba jemati kot novo pomoč;
(b)
so težave, s katerimi se podjetje spopada od izdaje državnih jamstev novembra 1999, posledica strukturnih težav podjetja (slabega vodenja, napačnih odločitev glede strategije poslovanja, pomanjkanja pravega in učinkovitega prestrukturiranja);
(c)
je prevzem podjetja Arpechim v nasprotju z interesi podjetja Oltchim; to ne bo ustvarilo dobička v prihodnosti;
(d)
nadaljnja plačila s strani Ministrstva za finance v obdobju od junija 2002 do decembra 2006 na podlagi izdanih državnih jamstev kažejo na to, da je podjetje Oltchim v celotnem obdobju imelo težave;
(e)
je Romunija samo enkrat zares hotela privatizirati podjetje, in sicer leta 2001, naslednja „neuspela“ poskusa privatizacije leta 2003 in 2006 sta bila samo del strategije za neizvršbo javnega dolga;
(f)
poslovni načrt, na katerem je temeljil paket podpore, kot je bil priglašen julija 2009, ni bil verodostojen, še posebej glede analize občutljivosti in pričakovane donosnosti naložbe;
(g)
bi država s podpiranjem tako velikega programa investicij utrpela znatno izgubo, saj pričakovani prihodki iz privatizacije podjetja Oltchim ne bi pokrili stroškov podpornih ukrepov;
(h)
bi morala Romunija v luči dejstva, da so priglašeni ukrepi vsebovali državno pomoč, predlagati načrt prestrukturiranja za podjetje Oltchim in s tem dati možnost ocene združljivosti pomoči v skladu s smernicami za reševanje in prestrukturiranje (18).
(64)
Kasneje v postopku je podjetje PCC opozorilo Komisijo na podatek, da je junija 2010 romunska agencija za varstvo okolja podjetju Oltchim izrekla globo v višini 14,34 milijona EUR zaradi poznih vračil kuponov CO2 za leto 2009 (19). Glede na navedbe podjetja PCC bi morebitna neizvršba globe pomenila nadaljnjo državno pomoč podjetju. Dopis podjetja Firebird z dne 8. julija 2010 se prav tako nanaša na vprašanje okoljske globe.
(65)
Oktobra 2010 in oktobra 2011 je podjetje PCC Komisijo prav tako obvestilo, da imajo dobavitelj električne energije SC Electrica SA (v nadaljnjem besedilu: Electrica), ki je v državni lasti, in drugi upniki v javni lasti (Salrom Exploatarea Minieră Rm. Vâlcea, dobavitelj raztopine natrijevega klorida in apnenca; in SC CET Govora SA, dobavitelj industrijske pare) znatne prerazporejene terjatve do podjetja Oltchim.
VI. PRIPOMBE ROMUNIJE NA UGOTOVITVE ZAINTERESIRANIH STRANI
(66)
V svojem odgovoru z dne 8. aprila 2010 v zvezi z ugotovitvami zainteresiranih strani se Romunija v veliki meri sklicuje na priglasitev in svoje predhodne pripombe, poslane v odgovor na sklep o začetku postopka.
(67)
Romunija zlasti trdi, da prevzem in prenova petrokemičnih sredstev podjetja Arpechim - v nasprotju s tem, kar trdi ena izmed strank - vključuje vse potrebno prestrukturiranje, ki je nujno za dolgoročno sposobnost preživetja podjetja, in da se od delovanja integrirane platforme petrokemične enote podjetij Oltchim-Arpechim lahko pričakuje ustvarjanje dobička.
(68)
Romunija še ponovi argumente, da sprejeti ukrepi glede izvršbe terjatev do podjetja Oltchim ne pomenijo nikakršnih prednosti za podjetje Oltchim. Romunija vztraja tudi pri svojih trditvah glede nameravane privatizacije podjetja Oltchim.
VII. PREKLIC PRIGLASITVE V ZVEZI Z DRŽAVNIM JAMSTVOM (UKREP 2)
(69)
V skladu s členom 8 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o podrobnih pravilih uporabe člena 93 Pogodbe ES (20) lahko država članica pravočasno prekliče priglasitev po sprejetju sklepa o začetku formalnega postopka preiskave, preden Komisija sprejme sklep o naravi pomoči priglašenega ukrepa. V takšnem primeru bo Komisija postopek zaključila s sklepom, da je zadeva brezpredmetna.
(70)
Romunski organi so preklicali priglasitev v zvezi z državnim jamstvom (ki krije 80 % posojila v višini 424 milijonov EUR). Tako je postopek preiskave Komisije v zvezi z ukrepom 2 postal brezpredmeten.
VIII. STALIŠČE ROMUNIJE PO PREKLICU UKREPA 2
VIII.1. Preoblikovanje ukrepa 1 - namera Romunije za privatizacijo
(71)
Februarja 2011 je finančni program za skupno preventivno pomoč EU/Mednarodnega denarnega sklada (v nadaljnjem besedilu MDS) prejel zahtevo za pomoč pri ponovnem zagonu gospodarske rasti v Romuniji s poudarkom na strukturnih reformah z izboljšanjem proračunske vzdržnosti in s konsolidacijo finančne stabilnosti. Maja 2011 je Svet sprejel sklep (21), s katerim bi bila Romuniji na voljo preventivna srednjeročna finančna pomoč v višini največ 1,4 milijarde EUR. Marca 2011 je MDS Romuniji odobril nov finančni aranžma „stand-by“ (22). V skladu s tem sporazumom je MDS Romuniji namenil finančno pomoč v višini 3 090,6 milijona SDR (3,5 milijarde EUR) za naslednji dve leti. Pogoj za financiranje je, da Romunija sprejme niz ciljev za zmanjšanje proračunskega primanjkljaja, določenih v pismu o nameri in predstavljenih s strani romunskih organov v Tehničnem memorandumu o soglasju (v nadaljnjem besedilu: TmoS). Cilji TMoS med drugim vključujejo zmanjšanje zaostalih plačil in izgub za družbe v javni lasti. V pismu o nameri in TmoS z dne 2. decembra 2011 (23) se je Romunija zavezala k najavi razpisa za privatizacijo podjetja Oltchim do konca aprila 2012.
(72)
V letu 2011 so temu sledile številne javne izjave romunskih organov, da namerava romunska vlada privatizirati podjetje Oltchim.
(73)
Romunija je svojo zavezo za privatizacijo podjetja Oltchim dala tudi Komisiji. Točneje, z dopisom z dne 21. oktobra 2011, naslovljenim na podpredsednika Joaquína Almunio, je romunski predsednik vlade Emil Boc navedel, da bo Romunija v celoti privatizirala podjetje Oltchim (vključno z deležem, ki je predmet pretvorbe dolga) do maja 2012. Po svojem imenovanju je novi predsednik vlade Mihai Razvan Ungureanu ponovno potrdil to zavezo z dopisom z dne 16. februarja 2012.
(74)
Zaradi proračunskih omejitev Romunija torej ne namerava več ostati lastnica podjetja Oltchim in financirati potrebnih investicij prek državnih jamstev, ampak želi svoj delež v podjetju Oltchim prodati.
VIII.2. Razvoj dogodkov glede ukrepa 3 - sporazum o obrestih
(75)
Z dopisom z dne 9. septembra 2011 so romunski organi Komisiji sporočili, da nameravajo zaračunavati obresti na zapadle terjatve agencije AVAS, ki so od 1. januarja 2007 narasle na 538 milijonov RON. Romunija je tudi pojasnila, da bo to potekalo na podlagi sporazuma o pretvorbi dolga med agencijo AVAS in podjetjem Oltchim, s katerim bo podjetje sprejelo zapadle obresti. V istem dopisu so romunski organi navedli, da bodo tako nastale obresti tudi pretvorili v lastniški kapital, skupaj z glavnim javnim dolgom, kot je navedeno v ukrepu 1.
(76)
Z dopisom z dne 23. decembra 2011 so romunski organi posredovali kopijo civilnopravnega sporazuma, sklenjenega 22. decembra 2011 med agencijo AVAS in podjetjem Oltchim, s katerim je podjetje priznalo obresti na javni dolg, nastale med 1. januarjem 2007 in 31. decembrom 2011 v skupni vrednosti 511 milijonov RON. Romunski organi so pojasnili, da so bile obresti izračunane na podlagi obrestnoobrestnega računa, in sicer so bile za zamudne obresti določenega obdobja vzete najvišje stopnje obresti komercialnih bank za posojila, dana podjetju v času od 1. januarja 2007, ter skladne z referenčnimi in diskontnimi stopnjami Komisije. Ta pristop je pripeljal do naslednjih veljavnih obrestnih stopenj in natečenih obresti na terjatve agencije AVAS:
Tabela 1
Razčlenitev obresti, zaračunanih s strani agencije AVAS za obdobje od 2007 do 2011
2007
2008
2009
2010
2011
Veljavna obrestna mera
1.1-30.6 - 11,17 %
1.7-31.12 - 10,24 %
14,86 %
18,85 %
14,00 %
13,22 %
Znesek obresti (zaokrožen na milijone RON)
58
87
129
114
123
Skupne obresti na terjatve agencije AVAS od leta 2007: 511 milijonov RON
(77)
V istem dopisu so romunski organi tudi navedli, da bodo priprave za izvedbo pretvorbe terjatev agencije AVAS v višini 538 milijonov RON ter natečenih obresti potekale tako, da bi dosegli skladnost s predlaganim časovnim načrtom privatizacije.
VIII.3. Romunski argumenti glede nameravane privatizacije
(78)
Kot je pojasnjeno zgoraj, so romunski organi preklicali ukrep 2 (glej oddelek VII). Po preklicu priglasitve v zvezi z državnim jamstvom so romunski organi trdili, da veljavni ukrep 1, torej pretvorba terjatev agencije AVAS v višini 538 milijonov RON plus obresti, ki so nastale v obdobju od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2011 v dodatni skupni višini 511 milijonov RON, v lastniški kapital, ne pomeni državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU. Romunija je trdila, da je ukrep skladen s trgom in kot tak ne predstavlja prednosti za podjetje Oltchim. Natančneje, romunski organi so trdili, da je za agencijo AVAS kot upnika pretvorba celotnega dolga v lastniški kapital in prodaja celotnega deleža v podjetju kratkoročno boljša možnost kot izvršba dolga, saj je tržna vrednost deleža agencije AVAS v podjetju po pretvorbi dolga bila višja od vsote, ki bi jo agencija AVAS prejela ob likvidaciji podjetja.
(79)
Romunija je poslala poročilo, ki ga je pripravilo svetovalno podjetje Raiffeisen Capital & Investment SA (v nadaljnjem besedilu: poročilo o posvetovanju), s katerim je želela prikazati, da je najboljša strategija države za povečanje donosnosti izvedba pretvorbe dolga v lastniški kapital, ki mu sledi kratkoročna prodaja celotnega paketa delnic.
(80)
Poročilo na eni strani preučuje vrednost terjatev agencije AVAS v primeru likvidacije in na drugi strani njihovo vrednost v primeru pretvorbe dolga in privatizacije.
(81)
Ocena likvidacije temelji na dveh likvidacijskih poročilih (predhodnem likvidacijskem poročilu podjetja Raiffeisen iz februarja 2011 in likvidacijskem poročilu neodvisnega svetovalnega podjetja Romcontrol SA Bucharest iz marca 2011). Rezultat za državo v primeru pretvorbe dolga in privatizacije je bil ocenjen na osnovi metode vrednosti podjetja, ki je eden izmed temeljnih načinov za vrednotenje poslovanja. (Podroben opis uporabljene metodologije in rezultat vrednotenja ter kritična ocena slednjega, ki jo je podala Komisija, so na voljo v oddelku IX.3.3. spodaj.)
(82)
Poročilo zaključuje, da bi pretvorba celotnega dolga v lastniški kapital omogočila lažji in hitrejši postopek privatizacije za podjetje ter da je finančni izid te možnosti za agencijo AVAS boljši od likvidacije.
IX. OCENA
IX.1. Splošne opombe
(83)
Da bi Komisija ugotovila, ali ukrepi, ki so predmet preiskave, pomenijo državno pomoč, mora oceniti, ali v celoti izpolnjujejo kumulativne pogoje člena 107(1) PDEU. Ta določba navaja, da je „vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, razen če ta pogodba ne določa drugače, nezdružljiva s skupnim trgom, če prizadene trgovino med državami članicami“.
(84)
Komisija ugotavlja, da zaradi preklica priglasitve ukrepa 2 (glej oddelek VII zgoraj) naslednja ocena velja samo za ukrep 1 in 3. Ukrep 1 je bil spremenjen, saj je Romunija pretvorbo dolga v lastniški kapital povezala s privatizacijo podjetja Oltchim. Ocena tega ukrepa torej temelji na domnevi, da bo delež lastniškega kapitala, ki ga bo agencija AVAS imela po pretvorbi, takoj prodan zasebnemu vlagatelju v pravičnem, odprtem in preglednem postopku prodaje, katerega namen je zvišati prihodke agencije AVAS.
(85)
Nadalje Komisija meni, da mora biti vprašanje, ali je zaradi načina, ki ga je agencija AVAS uporabila pri obravnavi dolga po 1. januarju 2007, prišlo do neupravičene prednosti za podjetje, ocenjeno na podlagi GEO 51/1998 (glej uvodno izjavo (27) zgoraj) in zakona št. 30/2007, ki agencijo AVAS pooblašča za ponovno izvedbo pretvorbe dolga, priglasitev pretvorbe dolga Komisiji - opredeljeno kot ukrep 1 v uvodnem sklepu o začetku postopka - in spremembo ukrepa 1 kot posledica dvomov s strani Komisije in omejitev, ki izhajajo iz programa EU/MDS.
(86)
Nadalje Komisija navaja, da je namera za popolno privatizacijo podjetja do konca maja 2012, kot so sporočili romunski organi v svojem dopisu z dne 21. oktobra 2011 in ponovno potrdili z dopisom predsednika vlade Ungureanuja z dne 16. februarja 2012, sestavni del ukrepa 1.
(87)
V zvezi z okoljsko globo na eni strani in neodplačanimi dolgovi podjetja do podjetij Electrica SA, Salrom Exploatarea Minieră Rm. Vâlcea in SC CET Govora SA na drugi strani, Komisija navaja, da ti ukrepi niso bili del uvodnega sklepa o začetku postopka. Zato ne morejo biti del tega sklepa. Komisija bo pritožnika pravočasno obvestila o poteku dogodkov v zvezi z navedbami na podlagi člena 10 Uredbe (ES) št. 659/1999.
IX.2. Pristojnost Komisije pred pristopom
(88)
Kot je bilo navedeno v oddelku V zgoraj, je anonimna stranka II trdila, da so bila nekatera državna jamstva, ki so bila dana podjetju Oltchim v obdobju od 1995 do 2000, po pristopu Romunije k EU še vedno v veljavi, in sicer do 31. oktobra 2009, zato bi jih bilo treba od dneva pristopa dalje obravnavati kot novo pomoč. Komisija mora zato oceniti veljavnost te navedbe in njenih možnih posledic na oceno priglašenega ukrepa.
(89)
Praviloma člen 107(1) PDEU velja samo od dneva pristopa dalje. Izjema od tega pravila so ukrepi, ki so bili sprejeti pred pristopom, njihova veljavnost pa se po pristopu nadaljuje. V skladu s pristopno pogodbo med Romunijo in EU (24) iz leta 2005 je treba ukrepe, ki so začeli veljati pred pristopom Romunije v EU in so ostali v veljavi tudi po pristopu (1. januarja 2007) ter bi lahko predstavljali državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, ne uvrščajo pa se v veljavno pomoč v skladu z Uredbo (ES) št. 659/1999 (25), preučiti kot možno novo pomoč, ki je začela veljati od datuma pristopa dalje za namene izvajanja člena 108(3) PDEU.
(90)
Točka 2.1. drugega odstavka Priloge V Akta o pristopu Bolgarije in Romunije k EU iz leta 2005 (26) na osnovi člena 22 istega Akta o pristopu navaja, da se bodo „vsi ukrepi pomoči, ki so veljavni po datumu pristopa in predstavljajo državno pomoč ter ne izpolnjujejo zgoraj navedenih pogojev, po pristopu šteli za novo pomoč za namene izvajanja člena 88(3) Pogodbe“.
(91)
Zgoraj omenjena določba torej pokriva ukrepe, ki so začeli veljati pred datumom pristopa (1. januar 2007) in so ostali v veljavi tudi po tem datumu. Pojem „v veljavi po datumu pristopa“ je bil opredeljen v številnih sklepih Komisije (27) in se nanaša na sheme in posamezne ukrepe, ki so časovno neomejeni ali pa obveznost države ni točno določena - z drugimi besedami, zadeve, kjer točna izpostavljenost države na dan pristopa še vedno ni znana. V luči zgornjih premislekov je treba ugotoviti, ali so bila državna jamstva, ki so bila izdana v korist podjetja Oltchim v obdobju od 1995 do 2000, po pristopu „še vedno v veljavi“ v smislu zgoraj omenjene prakse. Zato je treba preveriti, ali je nastalo stanje tako, da so državna jamstva časovno neomejena ali pa točna izpostavljenost države ni bila znana pred datumom pristopa.
(92)
Po pregledu rokov in pogojev, pod katerimi so bila izdana zadevna državna jamstva, Komisija navaja, da je šlo za ločene in posamezne enkratne ukrepe, s katerimi je država podprla podjetje pri najemu posebnih posojil v točno določenih zneskih in s točno določnim trajanjem. Datum veljavnosti jamstev je bil določen ob njihovi izdaji, obdobje veljavnosti jamstev pa je trajalo do poteka osnovnih posojil, kar je bilo v osnovnih posojilih točno določeno. Obdobje veljavnosti kasneje ni bilo spremenjeno. Ob pristopu je bila torej njihova veljavnost res časovno omejena in določena na datum pred pristopom, in sicer na dan podpisa sporazuma. Komisija mora zato upoštevati, da prvi pogoj, na podlagi katerega določeni ukrep velja za „novo pomoč“ od datuma pristopa dalje, tj. da ukrep na datum pristopa ni časovno omejen, v tem primeru ni izpolnjen.
(93)
Drugič, najvišja odgovornost države je bila v trenutku, ko so bila jamstva izdana, omejena, saj jamstva krijejo le določeno posojilo, za katerega so bila izdana. Zato je treba ugotoviti, da tudi drugo merilo „veljavnosti po pristopu“ (neznana izpostavljenost države od dneva pristopa dalje) ni izpolnjeno.
(94)
Poleg tega Komisija navaja, da so bila državna jamstva izdana pred datumom pristopa. Od dneva njihove izdaje je država postala odgovorna za poplačilo neplačanega zneska posojil, ki so bila najeta z njeno pomočjo, in je prevzela obveznosti podjetja za poplačilo zadevnih posojil, s tem pa posledično postala upnik podjetja Oltchim za zneske, plačane na podlagi jamstev. Kot je navedeno v Oddelku II.2 zgoraj, so se plačila na podlagi uveljavljanih jamstev izvajala do leta 2006. V zvezi s tem od dneva pristopa dalje niso bila izvedena nobena dodatna plačila, saj je bilo podjetje Oltchim sposobno odplačati še neporavnani del posojil.
(95)
V zvezi s tem je treba torej ugotoviti, da državnih jamstev, izdanih podjetju Oltchim v obdobju od 1995 do 2000, ni mogoče opredeliti kot nove pomoči v smislu točke 2.1. drugega odstavka Priloge V Akta o pristopu Bolgarije in Romunije iz leta 2005.
IX.3. Obstoj pomoči: Prednost
IX.3.1 Merilo zasebnega upnika
(96)
Romunija trdi, da priglašeni ukrep, ki zajema pretvorbo 1 049 milijonov RON javnega dolga v lastniški kapital z namenom prodaje celotnega nastalega javnega lastniškega deleža kmalu po pretvorbi (do konca maja 2012) ne pomeni nobene neupravičene prednosti za podjetje, saj bi vsak zasebni upnik v podobnem položaju, kot je javna agencija AVAS, raje izbral ta način izterjave dolga kot pa likvidacijo podjetja, ki je finančno manj ugodna za javnega upnika.
(97)
Da bi ugotovila, ali priglašeni ukrep pomeni neupravičeno prednost za podjetje Oltchim, mora Komisija oceniti, ali je javni upnik AVAS vodil postopek izterjave javnega dolga enako skrbno kot zasebni upnik, ki si prizadeva v največji možni meri izterjati dolg, ki mu je dolgovan (28). Takšen pogled upošteva dejstvo, da s prenosom javnih terjatev na agencijo AVAS izterjavo dolga vodi institucija, ki nima s podjetjem nobenega drugega odnosa kot tistega med upnikom in dolžnikom. Ocena ne zanemarja dejstva, da je Ministrstvo za gospodarstvo državni delničar podjetja Oltchim, in upošteva, da državni delničar ni pristojen za izterjavo javnega dolga; slednje je zaupano upniku, torej agenciji AVAS. Komisija še navaja, da je treba preučiti tudi učinke pretvorbe dolga, ki bi ji sledila privatizacija, za trenutnega delničarja, torej Ministrstvo za gospodarstvo, da bi lahko ugotovila, ali predlagana pretvorba dolga, ki bi ji sledila privatizacija, za državo pomeni boljšo finančno rešitev kot popolna likvidacija podjetja.
IX.3.2 Izterjava javnega dolga - ocena ukrepa 3
(98)
V sklepu o začetku postopka je Komisija menila, da bi lahko iz dejstva, da država ni zaračunavala obresti in/ali kazni za pozna plačila na zapadli javni dolg podjetja Oltchim po pristopu Romunije k EU, nastal dodatni element državne pomoči. Ta javni dolg je nastal kot posledica izdaje državnih jamstev (glej zgornji opis v uvodnih izjavah (23)-(27) in ocene državnih jamstev v uvodnih izjavah (88)-(95)). V sklepu o začetku postopka je Komisija ocenila, da nezaračunavanje obresti ali neizvršba javnega dolga za podjetje Oltchim pomeni prednost, saj je podjetje brezplačno prejelo kapital.
(99)
Da bi lahko ocenili, ali je Romunija delovala kot zasebni upnik v zvezi z neplačanim dolgom, izhajajočim iz uveljavljanih državnih jamstev, je nujno treba oceniti ravnanje romunske države v obdobju od 2007 do danes, in sicer na podlagi informacij, ki so bile v določenem trenutku romunskim organom na voljo.
(100)
Komisija najprej ugotavlja, da dejstvo, da obresti in kazni niso bile zaračunane od leta 2007 do spremembe priglasitve ukrepa 1, izhaja iz GEO 51/1998 (glej uvodno izjavo (27)). V obravnavi je treba upoštevati tudi zakon št. 30/2007, ki agencijo AVAS pooblašča za ponovno izvedbo pretvorbe dolga. V tem času so se romunski organi bolj nagibali k nadaljevanju dejavnosti podjetja Oltchim in načrtovanju nadaljnjih investicij kot pa k njegovi likvidaciji.
(101)
Zato mora Komisija najprej oceniti, ali je Romunija s tem, ko je leta 2007 izvedla pretvorbo dolga v lastniški kapital namesto da bi izterjala dolg in/ali likvidirala podjetje, ravnala kot zasebni upnik. V zvezi s tem Komisija ugotavlja, da je Romunija sledila strategiji pretvorbe dolga v lastniški kapital z namenom nadaljevanja dejavnosti podjetja Oltchim vse od prvega (neuspelega) poskusa leta 2003. Ravnanje romunskih organov je bilo v tem smislu skladno z njihovim predhodnim ravnanjem. Odzivi trga na prejšnje poskuse privatizacije in tožbe manjšinskih delničarjev kažejo na to, da je trg verjel v temeljno sposobnost delovanja podjetja Oltchim.
(102)
Nadalje Komisija ugotavlja, da je Romunija imela na voljo tudi poslovni načrt (29) za podjetje Oltchim, ki je pokazal, da je podjetje sposobno poslovati brez izgub.
(103)
V luči teh dejavnikov Komisija meni, da s strani Romunije kot upnika ni bilo neupravičeno, da se odloči za pretvorbo dolga v lastniški kapital in poleg tega sprejme zakon, ki ne predvideva zaračunavanja obresti in kazni na neplačani dolg, saj naj bi bil tudi ta dolg pretvorjen v lastniški kapital.
(104)
Ta analiza ni v nasprotju z dejstvom, da je Romunija želela pridobiti odobritev za državno pomoč pred izvedbo pretvorbe dolga v lastniški kapital. Pravzaprav je Romunija s tem le izpolnila svoje obveznosti iz člena 108(3) PDEU. Glede na težave, ki jih je Romunija predhodno imela z manjšinskimi delničarji in s katerimi se je še naprej srečevala pri uporabi zakona št. 30/2007, je bilo povsem smiselno, da je želela pridobiti potrditev Komisije, da načrtovani postopek ne pomeni državne pomoči.
(105)
Zaradi ocene državne pomoči in uveljavitve obveznosti mirovanja je bila pretvorba dolga v lastniški kapital sčasoma preložena za pet let. V zvezi s tem Komisija ugotavlja, da je Romunija v zvezi s podjetjem Oltchim imela do sredine leta 2011 trden namen izvesti obsežno naložbeno strategijo, ki je bila predmet več izvedenskih študij (30). Hkratno zaračunavanje obresti na čakajoči javni dolg bi bilo v nasprotju s strategijo države o nadaljnjih investicijah za povrnitev donosnosti podjetja in povečanje njegove vrednosti v smislu srednje- in dolgoročne privatizacije.
(106)
Zaradi dvomov, ki jih je navedla Komisija v sklepu o začetku postopka v zvezi z obsežno naložbeno strategijo, in zaradi proračunskih težav ter programa EU/MDS je Romunija leta 2011 spremenila svojo strategijo in se odločila podjetje po pretvorbi dolga v lastniški kapital takoj privatizirati. S tem je opustila svoje prvotne načrte glede nadaljnjih investicij v višini 424 milijonov EUR pred privatizacijo.
(107)
V teh novih okoliščinah je zaračunavanje obresti na dolg za državo postalo smiselna strategija za čim večjo izterjavo dolga.
(108)
Kot je povzeto v uvodnih izjavah (75)-(77) zgoraj, so bile s sklenitvijo civilnopravnega sporazuma med podjetjem Oltchim in agencijo AVAS decembra 2011 za obdobje od 1. januarja 2007 dalje na javni dolg zaračunane nadaljnje obrestne obresti. Uporabljene stopnje obresti na javni dolg so ustrezale tistim, ki so bile višje: bodisi referenčne stopnje Komisije iz ustreznih obdobij ali pa stopnje obresti, ki so bile uporabljene za zasebna posojila podjetja v enakem obdobju, ki se lahko štejejo za ustrezne.
(109)
Na podlagi tega Komisija zaključuje, da podjetje Oltchim ni imelo prednosti zaradi načina, ki so ga državni organi po pristopu izbrali za izterjavo javnega dolga, ki naj bi bil zdaj pretvorjen v lastniški kapital.
IX.3.3 Pretvorba dolga - ukrep 1
(110)
Komisija mora oceniti tudi, ali ukrep 1 (po spremembi priglasitve - glej uvodne izjave (14)-(16), (69)-(70) in (75)-(77) zgoraj), ki zajema pretvorbo javnega dolga v lastniški kapital v višini 1 049 milijonov RON ter kmalu zatem popolno prodajo nastalega javnega lastniškega deleža (privatizacija), pomeni kakršno koli neupravičeno prednost za podjetje Oltchim. Skupni javni dolg, ki bo pretvorjen v lastniški kapital, vključuje glavne javne terjatve agencije za privatizacijo AVAS v višini 538 milijonov RON in obresti na terjatve agencije AVAS, natečene od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2011 v višini 511 milijonov RON.
(111)
Da bi ocenili, ali predlagana pretvorba dolga pomeni neupravičeno prednost za podjetje Oltchim, je treba ugotoviti, ali je pretvorba dolga zares najboljši način za čim večjo izterjavo javnega dolga, kot to navaja Romunija. V praksi mora Komisija ugotoviti, ali bi se hipotetični zasebni upnik v položaju, ki je primerljiv s položajem agencije za privatizacijo AVAS, upnice podjetja Oltchim, zares raje odločil za mehanizem pretvorbe dolga kot za druge razpoložljive načine izterjave, upoštevajoč dejstvo, da se dolžnik spopada z resnimi finančnimi težavami. Ministrstvo za gospodarstvo, trenutni delničar podjetja Oltchim, pri izterjavi javnega dolga nima nobene vloge, kljub temu pa so v spodnji analizi upoštevani tudi izidi dveh možnih scenarijev za javnega delničarja.
(112)
Romunija trdi, da bi bila, upoštevajoč trenutno stanje podjetja (resna podkapitalizacija in čezmerna zadolženost), edina realna možnost, ki bi jo zasebni upnik imel v primerljivem položaju z javnim upnikom agencijo AVAS, (i) likvidacija podjetja ali (ii) pretvorba dolga v lastniški kapital in posledična prodaja celotnega nastalega lastniškega deleža v podjetju. Vsak zasebni upnik, soočen s takšno izbiro, bi izbral tisto možnost, ki omogoča čim večjo izterjavo nastalega dolga. Z drugimi besedami, upnik bi izbral „pretvorbo dolga, ki bi ji sledila privatizacija“, če bi pričakovani donos iz privatizacije presegel znesek, ki bi ga dosegla izterjava prek postopka likvidacije.
(113)
Da bi dokazala, da pretvorba dolga v lastniški kapital, ki ji sledi prodaja nastalega deleža, prinaša upniku večje prihodke kot likvidacija, je Romunija posredovala poročilo neodvisnega svetovalnega podjetja (glej uvodne izjave (78)-(82) zgoraj), ki primerja izide za upnika v dveh scenarijih, tj. v primeru pretvorbe dolga, ki ji sledi privatizacija, in likvidacije.
(114)
Komisija je kritično ocenila poročilo, da bi preverila, ali njegovi rezultati vzdržijo preskus in ali dokazujejo, da v primeru pretvorbe dolga v lastniški kapital agencija AVAS ravna kot zasebni upnik. Po pregledu poročila Komisija ugotavlja naslednje:
(115)
Vrednost terjatev agencije AVAS v likvidacijskem scenariju: ocena likvidacije temelji na predhodnem likvidacijskem poročilu podjetja Raiffeisen iz februarja 2011 in likvidacijskem poročilu neodvisnega svetovalca Romcontrol SA Bucharest iz marca 2011.
(116)
V skladu z romunsko zakonodajo se podjetja, v katerih ima država v lasti najmanj 50 % + 1 delnico, likvidirajo v tako imenovanem „posebnem postopku prostovoljne likvidacije“, ki je bil sprejet z izrednim odlokom vlade št. 88/1997, odločbo vlade št. 577/2002 in zakonom št. 137/2002. V skladu s tem posebnim postopkom prostovoljne likvidacije se znesek, ki ga od prodaje sredstev podjetja prejme likvidacijski upravitelj, uporabi za pokritje neplačanih dolgov podjetja v enakem prednostnem vrstnem redu, kot je določen v zakonu št. 85/2006 (romunski zakon o nesolventnosti). Skladno s tem se mora izkupiček likvidacije uporabiti za pokritje dolgov v naslednjem prednostnem vrstnem redu: 1) stroški likvidacije; 2) dolgovane plače; 3) prednostni dolg (tj. dolg, zavarovan z jamstvi, hipotekami in drugimi posebnimi predpravicami); 4) proračunski dolg (davki in druge proračunske obveznosti); 5) dolg do Ministrstva za finance na podlagi uveljavljenih državnih jamstev; 6) dolg iz javnih posojil; 7) navadni (nezavarovani) dolg; 8) delničarji. V tem primeru spada agencija AVAS v tretjo kategorijo upnikov (prednostni upniki), a je kljub temu razvrščena za številnimi (zasebnimi) prednostnimi upniki do podjetja Oltchim, saj je bil javni dolg le delno zavarovan.
(117)
Svetovalno podjetje Romcontrol je 15. decembra 2010 ocenilo likvidacijsko vrednost sredstev podjetja Oltchim v skladu z metodo prilagojenih neto sredstev, ki upošteva omejeni čas izpostavljenosti sredstev za prodajo na trgu (31).
(118)
Podjetje Raiffeisen je na podlagi ocene likvidacijske vrednosti sredstev, ki jo je opravilo podjetje Romcontrol, ocenilo izid za upnika, agencijo AVAS, in za državo kot delničarja z upoštevanjem obveznosti podjetja na dan 31. decembra 2010 in njegovega predhodnega računovodskega izkaza na isti datum („likvidacijska študija podjetja Raiffeisen iz februarja 2011“). Študija ugotavlja, da bi izkupiček, pridobljen s prodajo sredstev podjetja Oltchim, zadostoval za izterjavo približno [20]-[30] % skupnih obveznosti podjetja. Agencija AVAS kot delno zavarovani upnik bi izterjala okoli [80]-[100] milijonov RON (kar predstavlja [10]-[30] % celotnih terjatev v višini 538 milijonov RON). Zaradi razlike med izkupičkom likvidacije in obveznostmi podjetja država kot delničar ne bi prejela ničesar.
(119)
Oktobra 2011 je podjetje Raiffeisen posodobilo ocene iz likvidacijske študije iz februarja 2011, da bi upoštevalo finančne podatke podjetja z dne 30. junija 2011 in vključilo obresti, zaračunane na javni dolg od januarja 2007 dalje.
(120)
Glede na posodobljeno oceno bi agencija AVAS kot delno zavarovani upnik podjetja Oltchim prejela [100]-[120] milijonov RON od svojega skupnega dolga (kar predstavlja [10]-[20] (32) celotne terjatve, tj. osnovnega dolga v višini 538 milijonov RON plus obresti). Ministrstvo za gospodarstvo kot javni delničar spet ne bi prejelo ničesar. Znesek, ki naj bi ga prejela agencija AVAS, je bil kasneje diskontiran (33) na svojo sedanjo vrednost na dan 30. junija 2011. Posledično bi agencija AVAS v primeru likvidacije podjetja prejela [10]-[40] milijonov EUR.
Tabela 2
Izterjava državnih terjatev v likvidacijskem scenariju
Terjatev
(v milijonih EUR)
Izterjava skupaj
(v milijonih EUR)
Izterjava neto sedanje vrednosti po stopnji 10,7 %
(v milijonih EUR)
AVAS (upnik)
209,4
[20]-[30]
[10]-[30]
Ministrstvo za gospodarstvo (delničar)
Poslovni delež
[0]-[10]
[0]-[10]
Državni delež skupaj
[20]-[30]
[10]-[30]
(121)
Navedeni znesek je treba primerjati s pričakovanim donosom pretvorbe terjatev agencije AVAS v lastniški kapital, ki ji sledi privatizacija podjetja.
(122)
Vrednost terjatev agencije AVAS v scenariju pretvorbe dolga in privatizacije: v poročilu je bil izid za državo v scenariju pretvorbe dolga in privatizacije ocenjen na podlagi metode vrednosti podjetja (v nadaljnjem besedilu: VP), ki velja za temeljni način, uporabljen za vrednotenje poslovanja.
(123)
Glede uporabe te metode Komisija navaja, da načeloma obstaja več načinov za ocenjevanje vrednosti lastniškega kapitala podjetja.
(124)
Ena od pogosto uporabljenih metod je metoda večkratnika dobička pred davki, obrestmi in amortizacijo. Z njo je mogoče oceniti vrednost lastnih sredstev podjetja za leto X, in sicer s pomnožitvijo dobička pred davki, obrestmi in amortizacijo iz leta X s faktorjem (večkratnikom), ki naj bi bil ustrezen za ta sektor, pri čemer se od rezultata odšteje neto dolg.
(125)
Druga metoda se imenuje analiza diskontiranega denarnega toka. Nominalna vrednost razpoložljivih denarnih tokov podjetja se za prihodnja leta diskontira na podlagi povprečnih tehtanih stroškov kapitala (34), od dobljene vrednosti pa se odšteje neto dolg.
(126)
Tretja metoda je metoda večkratnika prometa. Z njo je mogoče oceniti vrednost lastnih sredstev podjetja za leto X, in sicer s pomnožitvijo prometa iz tega leta X s faktorjem (večkratnikom), ki naj bi bil ustrezen za ta sektor, pri čemer se od rezultata odšteje neto dolg.
(127)
Vse te metode (metoda večkratnika dobička pred davki, obrestmi in amortizacijo, denarnega toka ali prometa) uporabljajo projekcije vrednosti. Vseh metod za ocenjevanje, ki temeljijo na projekcijah vrednosti v poslovnem načrtu, v obravnavani zadevi ni mogoče smiselno uporabiti. Pri predvideni takojšnji privatizaciji podjetja bo imel samo novi lastnik možnost odločanja o prihodnji strategiji poslovanja podjetja, zato projekcije poslovnega načrta, ki so potrebne za uporabo teh metod, niso na voljo in jih ni mogoče predvideti (35). Novi lastnik bo namreč moral izvesti obsežne investicije, prav tako pa ni mogoče oceniti prihodnje vrednosti na podlagi preteklih rezultatov podjetja.
(128)
V teh okoliščinah Komisija ugotavlja, da sta za oceno vrednosti skupnega deleža romunske države, torej agencije AVAS in Ministrstva za gospodarstvo, na voljo zgolj dve metodi, in sicer tržna kapitalizacija in VP. Upoštevati je treba, da VP vključuje tudi parametre tržne kapitalizacije.
(129)
Tržna kapitalizacija je opredeljena kot cena delnice, pomnožena s številom izdanih delnic, kar pomeni skupno vrednost delnic podjetja. Ta metrika predstavlja javni konsenz glede vrednosti lastniškega kapitala podjetja in se lahko uporabi kot kazalec javnega mnenja glede neto vrednosti podjetja.
(130)
Tržna kapitalizacija podjetja Oltchim je bila izračunana na podlagi cene njegove delnice na borzi v Bukarešti (36) v obdobju 44 mesecev (od leta 2008 do avgusta 2011). Interval je dovolj dolg, da so podatki relevantni; poleg tega je tudi tržna kapitalizacija v tem obdobju dober pokazatelj, koliko je trg pripravljen plačati za podjetje.
(131)
Komisija v zvezi s tem ugotavlja, da je bila cena delnice v obdobju od maja 2011 do avgusta 2011 vedno višja od povprečne cene v obdobju 44 mesecev, kar je pozitivno. Natančneje, tehtano povprečje v obdobju 44 mesecev je bilo 0,53 RON za delnico, julija 2011 pa je bila dosežena povprečna cena 2,05 RON za delnico (37). Podatki za ugotavljanje tržne vrednosti tako veljajo za konzervativne.
(132)
V zvezi z razvojem cene delnice od septembra 2011 (zadnja serija podatkov iz študije podjetja Raiffeisen) Komisija nadalje ugotavlja, da se je v bližnji preteklosti (od sredine oktobra 2011) cena delnice precej povišala in je stalno višja od tehtanega povprečja v višini 0,53 RON, ki je uporabljen v formuli za izračun tržne kapitalizacije, kar je pozitivno.
Slika 1
Gibanje cene delnice podjetja Oltchim na borzi delnic v Bukarešti od 23. februarja 2011 do 23. februarja 2012
(133)
Pred načrtovano pretvorbo dolga je bila tržna kapitalizacija podjetja Oltchim v opazovanem obdobju (januar 2008-avgust 2011) v tehtanem povprečju (38) 45 milijonov EUR, v zadnjih treh mesecih opazovanega obdobja (junij-avgust 2011) pa je bila stalno nad 100 milijoni EUR. Tržna kapitalizacija tako jasno presega likvidacijsko vrednost podjetja Oltchim ([10]-[40] milijonov EUR), kar je prvi pokazatelj, da je prodaja državnega deleža v postopku privatizacije boljša možnost kot likvidacija podjetja.
(134)
Druga metoda, ki se jo lahko uporabi, je vrednost podjetja (VP). VP je merilo vrednosti podjetja, ki se pogosto uporablja kot alternativa tržni kapitalizaciji, ker naj bi zagotavljal natančnejšo predstavo o vrednosti podjetja. Metoda VP je opredeljena kot vsota tržne kapitalizacije podjetja in njegovega čistega finančnega dolga. To metodo je uporabilo podjetje Raiffeisen Capital.
(135)
Po izračunu tržne kapitalizacije je bil drugi element v formuli VP, tj. čisti dolg, izračunan kot vsota vseh finančnih dolgov podjetja (vsi obrestovani dolgovi podjetja - zlasti bančna posojila in zapadle/reprogramirane obveznosti) (39).
(136)
V naslednjem koraku je mogoče izračunati mediano, povprečje in tehtano povprečje VP ter VP/delnico v obdobju 44 mesecev. V poročilu je ta izračun opravljen za dva scenarija: z zaračunanimi obrestmi na dolg v skladu z dogovorom in brez zaračunanih obresti.
(137)
Glede tega Komisija meni, da se obresti, zaračunane v skladu z dogovorom, ne smejo upoštevati pri izračunu vrednosti podjetja (VP) zaradi naslednjih razlogov: če dolg naraste, se pod enakimi pogoji lastniški kapital zmanjša. Ta učinka sta si nasprotna in zato praviloma ne bi smela vplivati na VP. Če bi bili udeleženci na trgu seznanjeni z obrestmi, bi se cena delnic na trgu ustrezno znižala. Vendar je bil v tej zadevi znesek obresti dodan naknadno in s strani trga ni bil pričakovan. Zato so relevantni tisti podatki, s katerimi trg je razpolagal v trenutku vrednotenja.
(138)
Ob upoštevanju navedenega so bile za opazovano obdobje izračunane naslednje vrednosti VP/delnic.
Tabela 3
Izračun vrednosti VP/delnico za podjetje Oltchim v opazovanem obdobju
Obdobje
Število delnic
Povprečna cena delnice
Tržna kapitalizacija (cena delnice × število delnic)
Čisti dolg
v tisočih RON
Vrednost podjetja (tržna kapitalizacija plus čisti dolg)
v tisočih RON
Vrednost podjetja na delnico
jan. 08
343 023 858
1,10
378
[1 200]-[1 400]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
feb. 08
343 023 858
0,91
314
[1 200]-[1 400]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
mar. 08
343 023 858
0,81
279
[1 200]-[1 400]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
apr. 08
343 023 858
0,87
300
[1 200]-[1 400]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
maj 08
343 023 858
1,04
358
[1 300]-[1 500]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
jun. 08
343 023 858
0,96
330
[1 300]-[1 500]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
jul. 08
343 023 858
0,72
247
[1 300]-[1 500]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
avg. 08
343 023 858
0,63
216
[1 300]-[1 500]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
sept. 08
343 023 858
0,47
160
[1 300]-[1 500]
[1 500]-[1 600]
[4]-[6]
okt. 08
343 023 858
0,37
127
[1 300]-[1 500]
[1 500]-[1 600]
[4]-[6]
nov. 08
343 023 858
0,21
71
[1 200]-[1 400]
[1 400]-[1 500]
[4]-[6]
dec. 08
343 023 858
0,16
54
[1 400]-[1 600]
[1 400]-[1 500]
[4]-[6]
jan. 09
343 023 858
0,15
51
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
feb. 09
343 023 858
0,13
45
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
mar. 09
343 023 858
0,15
53
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
apr. 09
343 023 858
0,25
84
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
maj 09
343 023 858
0,27
93
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
jun. 09
343 023 858
0,30
104
[1 400]-[1 600]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
jul. 09
343 023 858
0,33
113
[1 400]-[1 600]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
avg. 09
343 023 858
0,32
109
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
sept. 09
343 023 858
0,28
96
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
okt. 09
343 023 858
0,27
91
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
nov. 09
343 023 858
0,23
79
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
dec. 09
343 023 858
0,26
89
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
jan. 10
343 023 858
0,23
79
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
feb. 10
343 023 858
0,22
77
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
mar. 10
343 023 858
0,27
92
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
apr. 10
343 023 858
0,31
105
[1 600]-[1 800]
[1 800]-[1 900]
[4]-[6]
maj 10
343 023 858
0,22
76
[1 600]-[1 800]
[1 800]-[1 900]
[4]-[6]
jun. 10
343 023 858
0,21
71
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
jul. 10
343 023 858
0,18
62
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
avg. 10
343 023 858
0,19
64
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
apr. 10
343 023 858
0,19
66
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
okt. 10
343 023 858
0,22
76
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
nov. 10
343 023 858
0,22
75
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[4]-[6]
dec. 10
343 023 858
0,20
69
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
jan. 11
343 023 858
0,21
74
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
feb. 11
343 023 858
0,26
88
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
mar. 11
343 023 858
0,30
102
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
apr. 11
343 023 858
0,44
152
[2 000]-[2 200]
[2 100]-[2 200]
[5]-[7]
maj 11
343 211 383
0,77
265
[2 000]-[2 200]
[2 300]-[2 400]
[5]-[7]
jun. 11
343 211 383
1,61
551
[2 000]-[2 200]
[2 600]-[2 700]
[6]-[8]
jul. 11
343 211 383
2,05
702
[2 000]-[2 200]
[2 800]-[2 900]
[6]-[8]
avg. 11
343 211 383
1,32
452
[2 000]-[2 200]
[2 600]-[2 700]
[6]-[8]
(139)
Na podlagi te tabele so bili izračunani mediana, povprečje in tehtano povprečje VP na delnico.
Tabela 4
Mediana, povprečje in tehtano povprečje VP na delnico podjetja Oltchim
Cena delnice
Vrednost podjetja na delnico
Mediana
[0,10]-[0,30]
[4]-[6]
Povprečje
[0,30]-[0,50]
[4]-[6]
Tehtano povprečje
[0,40]-[0,60]
[4]-[6]
(140)
Vrednost podjetja (mediana, povprečje, tehtano povprečje), izračunana na zgoraj opisani način, se lahko uporabi za ugotavljanje vrednosti državnega deleža po pretvorbi dolga tako, da se od te vrednosti podjetja odšteje dolg podjetja, ki ostane neodplačan po pretvorbi; ta bo ostal obveznost podjetja, ki jo je treba servisirati.
(141)
Rezultat je tržna vrednost skupnega lastniškega kapitala, kot je prikazano v Tabela 5.
Tabela 5
Izračun tržne vrednosti lastniškega kapitala na podlagi metode VP
Izračun tržne vrednosti lastniškega kapitala po pretvorbi dolga
Scenariji
VP na podlagi 44-mesečne mediane cene delnice
VP na podlagi 44-mesečne povprečne cene delnice
VP na podlagi 44mesečne tehtane povprečne cene delnice
VP/delnico (v RON)
[4]-[6]
[4]-[6]
[4]-[6]
Število delnic pred pretvorbo
343 211 383
343 211 383
343 211 383
Vrednost podjetja (v milijonih RON)
[1 700]-[1 800]
[1 800]-[1 900]
[2 000]-[2 100]
Čisti dolg po pretvorbi dolga (v milijonih RON)
[1 600]-[1 700]
[1 600]-[1 700]
[1 600]-[1 700]
Tržna vrednost lastniškega kapitala (v milijonih RON)
[100]-[200]
[200]-[300]
[400]-[500]
Tržna vrednost lastniškega kapitala (v milijonih EUR)
[20]-[30]
[50]-[60]
[90]-[100]
(142)
Kar se tiče čistega finančnega dolga, uporabljenega v zgoraj opisanem izračunu, bi morala oba koraka izračuna, in sicer (i) izračun formule VP in (ii) nato odštetje dolga, da dobimo tržno vrednost lastniškega kapitala, temeljiti na tržni vrednosti dolga podjetja.
(143)
Vendar Komisija najprej ugotavlja, da se z dolgom podjetja Oltchim ne trguje, zato je zaradi odsotnosti lokalnega trga za trgovanje z dolgom zelo težko določiti tržno ceno tega dolga. Teoretično bi lahko tržno ceno dolga določili tako, da se določi bonitetna ocena podjetja pred in po pretvorbi dolga. To oceno se potem lahko uporabi za ugotavljanje verjetnosti neplačila, ta pa se lahko uporabi za ugotavljanje tržne vrednosti dolga. Zaradi odsotnosti takšne ocene je Komisija menila, da takšno izvajanje ni možno in da bi bile napake, nastale zaradi slabo ocenjene tržne vrednosti, občutne.
(144)
Drugič, ob predpostavki, da bi se z dolgom pred in po pretvorbi trgovalo z uporabo enake diskontne stopnje pri njegovi knjigovodski vrednosti, se rezultati izračuna ne spremenijo, ne glede na višino diskontne stopnje. Vsakršna sprememba vrednosti čistega finančnega dolga bi za posledico imela sorazmerno spremembo vrednosti tržne kapitalizacije z obratnim predznakom. Vpliv prištetja knjigovodske ali tržne vrednosti dolga je nevtralen, ker se vrednost dolga najprej prišteje, da se dobi VP, nato pa odšteje, da se dobi nova vrednost lastniškega kapitala delnic.
(145)
Tretjič, ob predpostavki, da bi se z dolgom, ki ostane po pretvorbi, trgovalo z uporabo drugačne diskontne stopnje kot pred pretvorbo, bi moral smiseln izračun upoštevati dejstvo, da bo tržna vrednost preostalega dolga po pretvorbi dolga v lastniški kapital verjetno še vedno nižja, kot je njegova knjigovodska vrednost, a vsekakor višja od tržne vrednosti dolga pred pretvorbo dolga. Zaradi odsotnosti podlage za ugotavljanje teh diskontnih stopenj ni mogoče simulirati učinkov morebitnih sprememb v teh stopnjah, saj bi bilo treba spremeniti preveč parametrov hkrati.
(146)
Na drugi strani Komisija ugotavlja, da so bili računovodski izkazi podjetja Oltchim pripravljeni v skladu z MSRP in revidirani s strani neodvisnega revizorja KPMG. V navedenih računovodskih izkazih so finančne obveznosti podjetja prikazane po pošteni vrednosti v skladu z določbami MRS 39. MRS 39 določa pošteno vrednost kot znesek, s katerim je mogoče zamenjati sredstvo oziroma poravnati obveznost med dobro obveščenima in voljnima strankama pod običajnimi pogoji konkurence. Na podlagi tega je podjetje KPMG potrdilo, da poštena vrednost dolgoročnega dolga podjetja ni občutno drugačna od njegove knjigovodske vrednosti.
(147)
Komisija na podlagi zgornjih ugotovitev meni, da je dejansko primerno uporabiti knjigovodsko vrednost dolga za izračun tržne vrednosti lastniškega kapitala.
(148)
Vendar je Komisija, da bi preverila trdnost izračuna, dodatno izvedla analizo občutljivosti, tj. ugotovila je odstotno razliko med knjigovodsko in tržno vrednostjo čistega dolga pred pretvorbo, kar bi izenačilo sedanjo vrednost državnega deleža po pretvorbi in vrednost likvidacije, ob predpostavki, da bo tržna vrednost dolga po pretvorbi dolga v lastniški kapital ustrezala njegovi knjigovodski vrednosti. Navedena odstotna vrednost se lahko šteje za nekakšno „dovoljeno odstopanje“ pri oceni tržne vrednosti dolga.
(149)
Komisija meni, da med vsemi scenariji (VP na podlagi mediane, povprečja, tehtanega povprečja) scenarij tehtanega povprečja predstavlja najnatančnejši scenarij, ker so v tem primeru vrednosti tehtane s trgovalnim obsegom delnic. V tem scenariju je zgoraj omenjeno dovoljeno odstopanje 15 %. Komisija zaključuje, da je odstopanje v takšni meri dovolj veliko za sklepanje, da izračun VP temelji na trdnih podatkih.
(150)
Po izračunu tržne vrednosti lastniškega kapitala se vrednost nastalega državnega deleža posledično lahko izračuna iz tržne vrednosti celotnega lastniškega kapitala na podlagi javnega lastniškega deleža, ki bo po pretvorbi dolga sledeč (40):
Tabela 6
Lastniški delež romunske države v podjetju Oltchim pred in po načrtovani pretvorbi dolga
Lastniški delež pred pretvorbo dolga
Lastniški delež po pretvorbi dolga
Terjatve agencije AVAS plus pripadajoče obresti so pretvorjeni dolg
AVAS
0 %
[80]-[100] %
Ministrstvo za gospodarstvo
54,81 %
[0]-[5] %
Državni delež skupaj
54,81 %
[80]-[100] %
(151)
Posledično bo po pretvorbi glavnega dolga in pripadajočih obresti, zaračunanih v skladu z dogovorom, podjetje Oltchim imelo tržno vrednost lastniškega kapitala med [20]-[30] in [90]-[100] milijoni EUR, kar bo pripeljalo do sedanje vrednosti (41) skupnega javnega lastniškega deleža ([80]-[100] %) v vrednosti med [15]-[30] in [75]-[90] milijonov EUR. V Tabeli 7 spodaj so vrednosti podjetja, izračunane po različnih scenarijih, strnjene in primerjane z vrednostmi v primeru likvidacije.
Tabela 7
Primerjava scenarijev pretvorbe dolga, ki ji sledi privatizacija, v primerjavi z likvidacijo na podlagi metode VP
Pričakovani prihodek države
v milijonih EUR
Pretvorba dolga in takojšnja privatizacija
Čista sedanja vrednost prihodkov, pridobljenih z likvidacijo
Primerjava
VP na podlagi 44-mesečne mediane cene delnice
VP na podlagi 44-mesečne povprečne cene delnice
VP na podlagi 44-mesečne tehtane povprečne cene delnice
Tržna vrednost lastniškega kapitala
[20]-[30]
[45]-[60]
[90]-[100]
Tržna vrednost skupnega javnega lastniškega deleža
[15]-[40]
[45]-[60]
[80]-[100]
Čista sedanja vrednost skupnega javnega lastniškega deleža (98,44 %)
[15]-[40]
[30]-[50]
[75]-[90]
[10]-[40]
Likvidacija pretvorba dolga in privatizacija
Čista sedanja vrednost lastniškega deleža agencije AVAS (96,54 %)
[15]-[40]
[30]-[50]
[70]-[80]
[10]-[40]
Likvidacija pretvorba dolga in privatizacija
Čista sedanja vrednost lastniškega deleža Ministrstva za gospodarstvo (1,9 %)
[0]-[1]
[0]-[1]
[1]-[2]
[0]-[1]
Likvidacija pretvorba dolga in privatizacija
(152)
Pri vseh ocenjenih scenarijih VP imata javni upnik (agencija AVAS) kot tudi javni delničar (Ministrstvo za gospodarstvo) boljše rezultate iz pretvorbe dolga, ki ji sledi privatizacija, kot pa ob likvidaciji podjetja. Delež trenutnega javnega delničarja, Ministrstva za gospodarstvo, se s pretvorbo dolga zmanjša, kar pomeni [80]-[100] % delež za agencijo AVAS. Kljub temu Ministrstvo za gospodarstvo nima razloga za nasprotovanje pretvorbi dolga, saj v primeru likvidacije za svoj delež v podjetju ne dobi ničesar. Javni upnik, agencija AVAS, bi tudi v scenariju z najnižjo ocenjeno vrednostjo podjetja dobil več kot v primeru likvidacije podjetja ([10]-[30] milijonov EUR v primerjavi z [10]-[30] milijoni EUR).
(153)
Na podlagi zgornjih ugotovitev je mogoče zaključiti, da priglašeni ukrep (pretvorba dolga, ki ji sledi popolna privatizacija), če bi bilo podjetje v celoti privatizirano kmalu po pretvorbi dolga, ne pomeni prednosti za podjetje Oltchim, saj ukrep omogoča javnemu upniku, agenciji AVAS, večjo izterjavo dolga kot v primeru likvidacije. Komisija v zvezi s tem ugotavlja zavezanost romunskih organov (glej uvodni izjavi (17) in (73) zgoraj) glede popolne privatizacije podjetja do 31. maja 2012.
(154)
Komisija ugotavlja, da je kvantitativna ocena na podlagi metode tržne kapitalizacije in metode VP podprta tudi z naslednjima dvema argumentoma, ki jih neodvisni izvedenec ni upošteval.
(155)
Prvič, ocena temelji na borzni ceni delnice. Vendar bo, ker bo državni delež v podjetju Oltchim prodan kot ena enota, pridobitelj imel nadzor nad podjetjem. Zato bo pridobitelj pripravljen plačati kontrolno premijo za delež, kot je običajno v primerljivih transakcijah.
(156)
Drugič, Komisija ugotavlja, da je bilo podjetje PCC leta 2007 pripravljeno plačati 7,5 milijona EUR za de facto 12-odstotni delež v podjetju Oltchim in leta 2011 2,6 milijona EUR za nadaljnji 3,6-odstotni delež v podjetju Oltchim. To na eni strani kaže, da je zasebni vlagatelj menil, da je vrednost podjetja leta 2011 v primerjavi z letom 2007 narasla (ker je bil pripravljen plačati višjo ceno za delnico) in da bi bilo, glede na transakcijo iz leta 2011, 100 % delnic ovrednotenih na 73 milijonov EUR, kar je veliko več od likvidacijske vrednosti.
IX.4. Sklep o prednostnem kriteriju
(157)
Na podlagi zgornjih ugotovitev, in sicer da: (i) podjetje ni imelo nobene neupravičene prednosti zaradi načina, ki so ga državni organi izbrali za izterjavo javnega dolga, ki je predmet priglašenega ukrepa in (ii) pretvorba dolga kot taka ne pomeni neupravičene prednosti za podjetje, Komisija zaključuje, da prednostni kriterij v trenutno priglašenem ukrepu (nastalem z združitvijo ukrepov 1 in 3) ni izpolnjen. Ob upoštevanju te ugotovitve za oceno trenutno priglašenega ukrepa ni treba analizirati drugih kumulativnih meril iz opredelitve pojma državne pomoči, ki izhajajo iz člena 107(1) PDEU.
X. SKLEPNE UGOTOVITVE
(158)
Formalni postopek preiskave na podlagi člena 108(2) PDEU v zvezi z ukrepom 2 (državna garancija) je treba zaradi umika priglasitve tega ukrepa zaključiti, ker je brezpredmeten.
(159)
Trenutno priglašeni ukrep (združitev prejšnjih ukrepov 1 in 3) ne vključuje državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU.
(160)
Navedeni sklep temelji na trdni zavezi Romunije za prodajo celotnega lastniškega deleža v podjetju Oltchim, kot je navedeno v dopisu predsednika vlade Emila Boca z dne 21. oktobra 2011 in ponovno potrjeno z dopisom predsednika vlade Ungureanuja z dne 16. februarja 2012,
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Komisija se je odločila zaključiti formalni postopek preiskave na podlagi člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi s priglašenim državnim jamstvom (ukrep 2) v korist podjetja Oltchim glede na to, da je Romunija umaknila priglasitev in tega ukrepa ne bo več izvajala.
Člen 2
Ukrep 1, ki ga je Romunija priglasila 17. julija 2009 in dopolnila 22. junija 2011, 9. septembra 2011, 21. oktobra 2011 in 16. februarja 2012, ne pomeni državne pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije.
Člen 3
Ukrep 3, ki ga je Romunija uvedla leta 2007, ne pomeni državne pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije.
Člen 4
Ta sklep je naslovljen na Romunijo.
V Bruslju, 7. marca 2012