РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 821/2011 НА КОМИСИЯТА
от 16 август 2011 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на винилацетат с произход от Съединените американски щати
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз (наричан по-долу „Съюзът“),
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 7 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Откриване на процедурата
(1)
На 4 декември 2010 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2), Комисията оповести откриването на антидъмпингова процедура във връзка с вноса в Съюза на винилацетат с произход от Съединените американски щати (наричани по-долу „САЩ“ или „засегнатата държава“).
(2)
Процедурата беше открита вследствие на жалба, подадена на 22 октомври 2010 г. от дружество Ineos Oxide Ltd (наричано по-долу „жалбоподателят“), което представлява основен дял - в конкретния случай над 25 % - от цялото производство на винилацетат на промишлеността на Съюза. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, което бе счетено за достатъчно основание за откриване на процедурата.
2. Страни, засегнати от процедурата
(3)
Комисията официално уведоми за откриването на процедурата жалбоподателя, други известни производители в Съюза, производителите износители в засегнатата държава, вносителите, търговците, потребителите, доставчиците и асоциациите, за които се знае, че имат отношение към дъмпинга, както и представителите на Съединените американски щати. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да представят становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за откриване на процедурата.
(4)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че има конкретни основания, поради които следва да бъдат изслушани, бе предоставена такава възможност.
(5)
Комисията изпрати въпросници на четиримата известни производители износители в засегнатата държава. Трима от тези производители износители предоставиха отговори на въпросника. Четвъртият производител износител отказа да съдейства на разследването и вследствие на това бе уведомен, че ще бъде третиран като неоказващо съдействие дружество в съответствие с член 18 от основния регламент.
(6)
Комисията изпрати въпросници и на жалбоподателя и на другия производител от Съюза, посочен в жалбата.
(7)
В известието за откриване на процедурата бе предвидено изготвянето на представителна извадка в съответствие с член 17 от основния регламент с оглед на очевидно големия брой несвързани вносители, които са потенциално заинтересовани от това разследване. За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на представителна извадка и, в случай че това е така, да направи подбор на такава извадка, от всички несвързани вносители бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да ѝ предоставят посочената в известието за откриване информация. Все пак, като се има предвид, че само двама вносители заявиха своя интерес в рамките на срока, определен в известието за откриване на процедурата, беше решено, че не е необходимо изготвянето на представителна извадка. Двама от вносителите в Съюза надлежно отговориха на въпросника и беше извършено посещение за проверка в помещенията на единия от тях.
(8)
От друга страна, някои от заинтересованите страни заявиха своя интерес като потребители. На тези страни беше изпратен въпросник, специално създаден за потребителите. Дванадесет дружества отговориха на въпросника и в помещенията на две от тях бяха извършени посещения за проверка.
(9)
Комисията поиска и провери цялата информация, която счете за необходима за временното определяне на дъмпинга, произтичащата от него вреда и интереса на Съюза, и извърши проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
Производители от Съюза
Ineos Oxide Ltd, Обединеното кралство
Wacker Chemie AG, Германия
б)
Производители износители в засегнатата държава
Celanese Ltd.
The Dow Chemical Company
LyondellBasell Industries, Acetyls, LLC
в)
Несвързани дружества в засегнатата държава
Terminal, САЩ [името на дружеството и точното му местоположение са поверителни]
г)
Свързани и несвързани дружества в Съюза
Celanese Chemicals Europe GmbH, Германия
Lyondell Chemie Nederland B.V., Нидерландия
Terminal, Съюза [името на дружеството и точното му местоположение са поверителни]
д)
Свързани дружества, установени извън Съюза и Съединените американски щати
Dow Europe GmbH, Швейцария
е)
Вносители
Gantrade Ltd, Обединеното кралство
ж)
Потребители
Vinavil, Mapei, Италия
Synthomer, Обединеното кралство.
3. Разследван период
(10)
Разследването на дъмпинга и нанесената вреда обхвана периода от 1 октомври 2009 г. до 30 септември 2010 г. (наричан по-долу „разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2007 г. до края на РП (наричан по-долу „разглежданият период“).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(11)
Разглежданият продукт е винилацетат с произход от Съединените американски щати, класиран понастоящем в код по КН 2915 32 00.
(12)
Винилацетатът (наричан по-долу „разглежданият продукт“) представлява продукт, получен по химичен път от оцетна киселина.
(13)
Винилацетатът има много разнообразни приложения. По-голямата част от произведения винилацетат се използва като суровина за два продукта надолу по веригата: поливинил ацетат и поливинил алкохол. Тези два продукта надолу по веригата са важен полимер в различни промишлености. Обикновено полимерите на винилацетата се използват при производството на бои, лепила, покрития и текстилни добавки.
(14)
В хода на разследването се установи, че е налице само един вид разглеждан продукт.
2. Сходен продукт
(15)
В хода на разследването беше установено, че винилацетатът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, и винилацетатът, произвеждан в засегнатата държава и изнасян за Съюза, имат едни и същи физически, химически и технически характеристики и употреби. Поради това посочените продукти се приемат временно за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ДЪМПИНГ
1. Нормална стойност
(16)
За да се определи нормалната стойност, първо бе установено дали продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар на независими клиенти на съответните производители износители в засегнатата държава са представителни, т.е. дали общият обем на подобни продажби представлява поне 5 % от обема на общия им износ на разглеждания продукт за Съюза, в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент.
(17)
След това Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар, осъществени от отделните производители износители, могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби на вътрешния пазар на независими клиенти през РП.
(18)
Продажбите на вътрешния пазар бяха счетени за рентабилни, когато цената на единица продукция е равна на производствените разходи или е по-висока от тях. Съответно бяха определени производствените разходи за продукта на вътрешния пазар по време на РП.
(19)
В случаите, при които повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар надвишаваха разходите и среднопретеглената продажна цена бе равна или по-висока от среднопретеглените производствени разходи, нормалната стойност бе изчислена като среднопретеглена стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар, независимо дали те са били рентабилни. Все пак където обемът на рентабилните продажби представляваше 80 % от общия обем на продажбите или по-малко или където среднопретеглената продажна цена беше под среднопретеглените производствени разходи, нормалната стойност бе определена като среднопретеглената цена само на рентабилните продажби на вътрешния пазар.
2. Експортна цена
(20)
В хода на разследването беше установено, че винилацетатът е изнасян от засегнатата държава за Съюза (i) посредством свързани търговски дружества, установени в Съюза, или, при един производител износител, (ii) посредством свързано търговско дружество, установено извън Съюза.
(21)
И в двата случая експортните цени бяха установени въз основа на цените на препродажбата на първите независими клиенти в Съюза съгласно член 2, параграф 9 от основния регламент, надлежно коригирани за отчитане на всички разходи, възникнали между вноса и препродажбата, и на печалбата.
3. Сравнение
(22)
Нормалната стойност и експортната цена на съответните производители износители бяха сравнени на ниво франко завода.
(23)
За да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които влияят върху цените и върху тяхната съпоставимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Където беше приложимо и обосновано, бяха извършени корекции за отчитане на разликите в разходите за обработка, складиране, транспорт и застраховка, стойността на предоставените кредити, рабатите, комисионите и вносните мита.
4. Дъмпингов марж
(24)
Съгласно член 2, параграф 11 от основния регламент дъмпинговият марж за оказалите съдействие производители износители в Съединените американски щати бе установен на основата на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена.
(25)
За да се определи дъмпинговият марж за неоказалите съдействие производители износители, първо беше установено нивото на неоказване на съдействие. За тази цел обемът на износа за Съюза, съобщен от оказалите съдействие производители износители, бе съпоставен със съответните статистически данни на Евростат за вноса.
(26)
Тъй като нивото на съдействие в Съединените американски щати беше високо (над 90 %), временно бе счетено за подходящо остатъчният дъмпингов марж за всеки несътрудничещ производител износител в тази държава да се определи на нивото на най-високото мито, наложено на оказващ съдействие износител. По-нататък този въпрос може да бъде преразгледан на етапа на определяне на окончателните мерки.
(27)
Въз основа на гореизложената методология временните дъмпингови маржове, изразени като процент от вносната CIF цена на границата на Съюза преди облагането с мито, са следните:
Дружество
Временен дъмпингов марж
Celanese Ltd.
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13,0 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
Всички други дружества
13,8 %
Г. ВРЕДА
1. Производство на Съюза и промишленост на Съюза
(28)
Жалбата беше подадена от Ineos Oxide Ltd, наричано по-долу „жалбоподателят“, производител на винилацетат в Съюза, който представлява основен дял от цялото производство на Съюза. Втори производител в Съюза, Wacker GmbH, подкрепи откриването на процедурата. По този начин жалбата беше подкрепена от производители в Съюза, които представляват повече от 25 % от общото производство на винилацетат, произвеждан от промишлеността на Съюза. Поради това процедурата беше открита съгласно разпоредбите на член 5, параграф 4 от основния регламент.
(29)
Беше констатирано, че трети производител, установен в Съюза (Celanese Europe GmbH), е свързан с производител износител в засегнатата държава. Съгласно информацията, получена в хода на разследването, временно беше установено, че този производител е изцяло контролиран от установеното в САЩ дружество Celanese Corporation, което има решаваща роля в ключови европейски стопански дейности, като стопанско планиране, производствен контрол, покупко-продажби.
(30)
Предвид гореизложеното беше прието, че отношенията, в които Celanese Europe GmbH участва в рамките на групата, могат да имат за резултат действия, различни от тези на други несвързани производители по смисъла на член 4, параграф 2 от основния регламент. Беше установено също така, че чрез тези отношения дружеството може да бъде защитено от отрицателните последици на вредоносния дъмпинг. Освен това, включването на това дружество в констатациите относно вредата би накърнило обобщените данни относно структурата на промишлеността на Съюза.
(31)
На това основание временно беше установено, че Celanese Europe GmbH следва да бъде изключено при определянето на промишлеността на Съюза.
(32)
Поради това двамата производители Ineos Oxide Ltd и Wacker GmbH представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент, като осигуряват цялото производство на Съюза. Те ще бъдат наричани по-долу „промишлеността на Съюза“.
2. Определяне на съответния пазар на Съюза
(33)
С цел да се установи дали промишлеността на Съюза, определена в съображение 28 и сл., е претърпяла съществена вреда, беше разгледан въпросът до каква степен производството на разглеждания продукт за собствено потребление на промишлеността на Съюза следва да се вземе предвид при анализа.
(34)
Действително разглежданият продукт се продава от промишлеността на Съюза както на а) свободния пазар, така и на б) защитения от конкуренция пазар (в рамките на същата група, към която се числи дружеството). На защитения от конкуренция пазар разглежданият продукт се използва като суровина за производството на различни продукти, използвани в боите, лепилата, покритията и т.н.
(35)
В това отношение продажбите на разглеждания продукт с цел използването му като суровина за производството на други продукти на дружества от същата група следва да се разглеждат като „предназначени за вътрешно ползване“, доколкото е изпълнено някое от следните условия: (i) продажбите да не се извършват на пазарни цени или (ii) клиентите да не разполагат с възможност свободно да изберат доставчик в рамките на една и съща група от дружества. В хода на разследването беше направена временната констатация, че продажбите на свързани субекти, които купуват разглеждания продукт като суровина за производството на различен продукт, трябва да се считат за продажби за вътрешно ползване; беше установено, че според търговската политика на дружествата тези свързани дружества не са разполагали с възможност свободно да изберат доставчик.
(36)
Това разграничение е от значение за анализа на вредата. Бе установено, че винилацетатът, предназначен за вътрешно ползване, не се конкурира пряко с вноса от засегнатата държава. За сметка на това беше установено, че производството, предназначено за продажби на свободния пазар, се конкурира пряко с посочения внос, тъй като тези продажби са извършени при нормални пазарни условия; това предполага възможност свободно да се избере доставчик. По този начин се обосновава разграничението между защитения от конкуренция пазар и свободния пазар при анализа на някои показатели относно вредата.
(37)
В това отношение бе установено, че следните икономически показатели, свързани с промишлеността на Съюза, биха могли основателно да се разглеждат, като се отнесат към цялата дейност, включително вътрешното ползване от промишлеността на Съюза: това са производството, капацитетът, използването на капацитета, инвестициите, стоковите наличности, заетостта, производителността, заплатите и размерът на дъмпинговия марж. Причината за това е, че посочените показатели са засегнати, независимо дали продуктът преминава надолу по веригата в рамките на едно дружество или група дружества за по-нататъшна обработка или се продава на свободния пазар.
(38)
Що се отнася до рентабилността, паричния поток, възвръщаемостта на инвестициите и способността за привличане на капитали, анализът беше извършен на нивото на свободния пазар само защото фактът, че цените на защитените от конкуренция пазари не са представителни за нормалните пазарни условия, има отражение върху надеждността на тези показатели.
(39)
Другите икономически показатели, свързани с промишлеността на Съюза, а именно потреблението, продажбите, пазарните дялове и цените на пазара на Съюза, бяха анализирани и оценени предимно с оглед на преобладаващото положение на свободния пазар, по-специално когато са налице измерими пазарни условия и когато сделките се сключват при обичайните търговски условия, предполагащи свободен избор на доставчика.
(40)
По отношение на тези показатели обаче беше взет предвид и защитеният от конкуренция пазар, като беше извършено сравнение с данни за свободния пазар, за да се определи дали съществува вероятност положението на защитения от конкуренция пазар да промени заключенията, направени въз основа на анализа само на свободния пазар.
3. Потребление на Съюза
(41)
Потреблението на Съюза беше установено, като към общия обем на продажбите на пазара на Съюза, извършени от промишлеността на Съюза и другия производител, установен в Съюза, бе прибавен общият обем на вноса на винилацетат по данни на Евростат, сверени с проверените данни, предоставени от производителите износители за вноса от засегнатата държава.
(42)
Предвид малкия брой доставчици и необходимостта от защита на поверителните търговски данни в съответствие с член 19 от основния регламент, развитието на потреблението е индексирано.
Таблица 1
Потребление на Съюза
Индекс 2007 г. = 100
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общо потребление
100
90
87
99
Защитен от конкуренция пазар
100
96
100
104
Свободен пазар
100
88
82
97
(43)
През разглеждания период потреблението на общия пазар на Съюза и на свободния пазар отбеляза лек спад, съответно с 1 % и 3 %. За сметка на това на защитения от конкуренция пазар през същия период беше отбелязан ръст от 4 %.
4. Внос от засегнатата държава
4.1. Обем и пазарен дял
(44)
Динамиката на вноса от засегнатата държава по отношение на обема и пазарния дял е следната:
Таблица 2
Внос от Съединените американски щати
Обем на вноса (в метрични тонове)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Съединени американски щати
103 192
146 800
133 763
152 445
Индекс (2007 г. = 100)
100
142
130
148
Пазарен дял от общия пазар
Индекс (2007 г. = 100)
100
159
150
149
Пазарен дял от свободния пазар
Индекс (2007 г. = 100)
100
162
157
152
Източник: Евростат и информация, почерпена от отговорите на въпросника, предоставени от заинтересованите страни.
(45)
През разглеждания период вносът на общия пазар на Съюза (защитения от конкуренция пазар и свободния пазар) от засегнатата държава се е увеличил с 48 %. Това е довело до увеличение на пазарния дял през същия период с 49 %. Пазарният дял от свободния пазар се е увеличил с 52 %.
4.2. Цени на вноса и подбиване на цените
(46)
Динамиката на средните цени на вноса от засегнатата държава е, както следва:
Таблица 3
Цена на вноса от Съединените американски щати
Цени на вноса (EUR/метричен тон)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Съединени американски щати
774
814
541
573
Индекс (2007 г. = 100)
100
105
70
74
Източник: Евростат
(47)
Макар че през РП се е наблюдавало леко увеличение, като цяло средните цени на вноса от засегнатата държава са намалели с 26 % между 2007 г. и РП.
(48)
Продажните цени на пазара на Съюза бяха анализирани, като бе извършено сравнение между средните фактурирани цени на промишлеността на Съюза на свободния пазар и средните цени на вноса от засегнатата държава. Съответните продажни цени на промишлеността на Съюза бяха коригирани, където бе необходимо, до равнище франко завод, т.е. без да включват транспортните разходи в Съюза и след приспадане на отстъпките и рабатите.
(49)
Тези цени бяха сравнени с цените, фактурирани от оказалите съдействие производители износители от САЩ, като бяха приспаднати намаленията и, където бе необходимо, бяха коригирани до CIF цена на границата на Съюза, надлежно коригирана за отчитане на разходите за освобождаване от митница и разходите след вноса.
(50)
Сравнението показа, че по време на РП внесеният разглеждан продукт от всички оказали съдействие износители е бил продаван в Съюза на цени, които подбиват цените на промишлеността на Съюза. Средното ниво на подбиване на цените, изразено като процент от цените на промишлеността на Съюза, е било 17,9 %, което се основава на проверените данни, предоставени от оказалите съдействие производители износители. Това равнище на подбиване е било комбинирано с отрицателно развитие и съществено потискане на цените.
5. Внос от други трети страни
(51)
Таблицата по-долу илюстрира динамиката на вноса от други трети страни.
Таблица 4
Обем на вноса от други трети страни
Обем на вноса (в метрични тонове)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Съединени американски щати
103 192
146 800
133 763
152 445
Индекс (2007 г. = 100)
100
142
130
148
Саудитска Арабия
0
0
0
73 156
Други
88 138
52 414
15 937
8 198
Индекс 2007 г. = 100
100
59
18
9
Пазарен дял от общия пазар
Индекс (2007 г. = 100)
100
66
21
9
Пазарен дял от свободния пазар
Индекс (2007 г. = 100)
100
68
22
10
Източник: Евростат
(52)
В началото на разглеждания период вносът от разглежданата страна се е конкурирал с вноса от други държави, в това число Тайван, Украйна и Русия. В края на разглеждания период вносът от тези традиционни източници се е понижил до почти нулеви равнища.
(53)
Нова държава износителка - Саудитска Арабия, която е навлязла на пазара на Съюза през РП, е изнесла около 73 000 тона през РП. Отражението на това развитие върху промишлеността на Съюза се разглежда в съображение 91 и сл.
6. Състояние на промишлеността на Съюза
6.1. Общи положения
(54)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент, проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше оценка на всички икономически фактори и показатели, свързани със състоянието на промишлеността на Съюза от 2007 г. до края на РП.
(55)
Макроикономическите показатели (производството, производственият капацитет, използването на капацитета, обемът на продажбите, пазарният дял, заетостта, производителността, заплатите и размерът на дъмпинговите маржове), както и микроикономическите показатели (стоковите наличности, продажните цени, рентабилността, паричният поток, възвръщаемостта на инвестициите, способността за привличане на капитали и инвестиции и производствените разходи) бяха оценени на нивото на цялата промишленост на Съюза. Оценката се основаваше на информацията, получена от проверените въпросници, представени от промишлеността на Съюза.
(56)
Следва да се отбележи, че жалбоподателят е набавил производствените си съоръжения едва през 2007 г.; в резултат на това за 2007 г. не можаха да бъдат получени необходимите данни за някои показатели за вредата (рентабилност, заплати, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток). Поради това за тези показатели анализът обхваща периода от 2008 г. до РП. За останалите показатели бяха налице данни за 2007 г. Поради това за тези показатели анализът обхваща целия разглеждан период (от 2007 г. до РП).
(57)
Осъществяваните от жалбоподателя доставки на разглеждания продукт са предназначени изцяло за свободния пазар, докато тези на другия производител от Съюза - главно за защитения от конкуренция пазар и само малка част от неговото производство е предназначено за свободния пазар. Предвид това, че данните за анализа на вредата са получени главно от два източника, единият от които е съсредоточен предимно върху защитения от конкуренция пазар, и че бе установено, че следва да се прави разграничение между общия пазар и свободния пазар по отношение на редица показатели за вредата, трябваше да бъдат индексирани данните относно промишлеността на Съюза, за да се запази поверителността съгласно член 19 от основния регламент.
6.2. Макроикономически показатели
6.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(58)
Таблицата по-долу илюстрира динамиката на производството, производствения капацитет и използването на капацитета на цялата промишленост на Съюза:
Таблица 5
Общо производство, производствен капацитет и използване на капацитета на Съюза
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общо производство
100
105
102
92
Общ производствен капацитет
100
121
126
143
Общо използване на капацитета
100
87
81
64
(59)
Както е показано в таблицата по-горе, през разглеждания период производството на Съюза като цяло е намаляло с 8 %.
(60)
През същия период производственият капацитет е нараснал с 43 %. Това нарастване на капацитета обаче не е свързано със създаването на нови производствени линии, а с подобрената ефективност при използването на съществуващия капацитет.
(61)
Комбинацията от тези два фактора, т.е. намаляването на обема на производството и увеличаването на производствения капацитет през същия период, е довела до значителен спад (с 36 %) в използването на капацитета през разглеждания период.
6.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(62)
Данните по-долу илюстрират обема на продажбите, пазарния дял и средните продажни цени на единица продукция на промишлеността на Съюза, разпределени между общия, защитения от конкуренция пазар и свободния пазар.
Таблица 6
Обем на продажбите и пазарен дял
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общ обем на продажбите
100
99
96
88
Пазарен дял (%)
100
110
111
88
Продажби на защитения от конкуренция пазар
100
111
109
113
Пазарен дял (%)
100
115
108
109
Продажби на свободния пазар
100
89
86
67
Пазарен дял (%)
100
102
104
69
(63)
Общият обем на продажбите е намалял с 12 % през разглеждания период. Този спад е бил още по-рязък на свободния пазар - с 33 % между 2007 г. и РП. Защитеният от конкуренция пазар е следвал противоположната тенденция, като обемът на продажбите е нараснал с 13 % през същия период.
(64)
Спадът в обема на продажбите се е изразил в намаляване на пазарния дял с 11 % на целия пазар и с 31 % на свободния пазар между 2007 г. и РП. Защитеният от конкуренция пазар отново е следвал противоположната тенденция, като е отбелязал увеличение с 9 % през същия период.
6.2.3. Заетост, производителност и заплати
Таблица 7
Заетост, производителност и заплати
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общ брой на заетите лица
100
96
98
100
Обща производителност (единица/заето лице)
100
109
104
92
Общ размер на годишните заплати
0
100
95
88
(65)
Общото равнище на заетост е останало стабилно между 2007 г. и РП. Следва да се подчертае, че производството на винилацетат не изисква интензивно използване на работна ръка и поради това данните за заетостта не са тясно свързани с данните за производството. Ето защо заетостта не е показател от съществено значение в този сектор.
(66)
През разглеждания период общата производителност на заето лице е намаляла с 8 % между 2007 г. и РП. Тази тенденция е следвала спада в производството и увеличението на производствения капацитет, както бе посочено в съображение 58 и сл.
6.2.4. Размер на действителния дъмпингов марж
(67)
Дъмпинговите маржове са конкретно посочени по-горе в раздела за дъмпинга. Всички установени маржове бяха над ниво de minimis. Освен това, предвид обемите и цените на дъмпинговия внос, въздействието на действителния дъмпингов марж не може да се счита за незначително.
6.3. Микроикономически показатели
6.3.1. Общи забележки
(68)
Анализът на микроикономическите показатели (стоковите наличности, продажните цени, рентабилността, паричният поток, възвръщаемостта на инвестициите, способността за привличане на капитали и инвестиции и производствените разходи) беше извършен на равнището на цялата промишленост на Съюза, както е предвидено в съображение 28 и сл.
(69)
От горепосочените показатели оценката на рентабилността, заплатите, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите и паричния поток трябваше да бъде съсредоточена върху свободния пазар, т.е. тя би следвало да отразява най-вече данните, предоставени от жалбоподателя. Като се имат предвид посоченото по-горе, динамиката на показателите печалба и паричен поток не можа да бъде представена в индекс формат по съображения за поверителност.
(70)
В допълнение, както бе обяснено в съображение 56, жалбоподателят не можа да предостави данни за 2007 г. относно някои показатели за вредата; поради това анализът на тези показатели беше извършен за периода от 2008 г. до РП.
6.3.2. Стокови наличности
(71)
Цифрите по-долу отразяват динамиката на стоковите наличности на промишлеността на Съюза през разглеждания период:
Таблица 8
Стокови наличности
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общ размер на стоковите наличности
100
86
49
69
(72)
През разглеждания период стоковите наличности са намалели с 31 %. Посоченият показател обаче не следва да се счита за релевантен за този сектор, тъй като производителите на винилацетат произвеждат по поръчка и се стремят да поддържат ограничени стокови наличности. Всъщност стоковите наличности са достатъчни за доставки само в продължение на няколко седмици.
6.3.3. Продажни цени
(73)
Следващата таблица илюстрира динамиката на цените на промишлеността на Съюза, разпределени между общия, защитения от конкуренция и свободния пазар.
Таблица 9
Продажни цени
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Средна продажна цена за единица продукция на общия пазар
100
107
74
84
Средна продажна цена за единица продукция на защитения от конкуренция пазар
100
115
82
92
Средна продажна цена за единица продукция на свободния пазар
100
102
69
77
(74)
Продажните цени на общия пазар на Съюза са намалели с 16 % през разглеждания период. Продажните цени са намалели и на двата пазара, макар че спадът е бил по-рязък на свободния пазар (-23 %), отколкото на защитения от конкуренция пазар (-8 %).
6.3.4. Рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитали и инвестиции
(75)
Рентабилността на сходния продукт на свободния пазар беше установена чрез изразяване на чистата печалба преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт от промишлеността на Съюза като процент от оборота от тези продажби.
(76)
Рентабилността на свободния пазар е намаляла през разглеждания период. През РП за всеки месец са били отчитани загуби. Това е било резултат от силен спад както в обема на продажбите, така и в продажните цени.
(77)
От таблицата по-долу е видно, че промишлеността на Съюза е увеличила инвестициите си в разглеждания продукт дори при намаляваща рентабилност. Направени са били инвестиции най-вече за подобряване и поддръжка на производствените технологии и процеси с цел повишаване на ефективността.
Таблица 10
Инвестиции
Индекс (2008 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общ размер на инвестициите
няма данни
100
129
127
(78)
Инвестициите са се увеличили с 27 % през разглеждания период.
(79)
Въпреки увеличението на инвестициите, възвращаемостта на инвестициите (индексът Return on Investment, ROI), отнасящи се до разглеждания продукт, не е отговаряла на очакваната възвръщаемост и е отбелязала спад между 2008 г. и РП.
(80)
Спад е бил наблюдаван и в паричния поток в периода между 2008 г. и РП, което свидетелства за постоянното влошаване на способността на промишлеността на Съюза да генерира парични средства и следователно за влошаването на финансовото състояние на промишлеността на Съюза.
(81)
Поради това, като е увеличила инвестициите си, промишлеността все още е показвала способност за привличане на капитали; тази способност обаче е била затруднена от спада в продажбите и увеличаващите се трудности при генерирането на паричен поток.
7. Заключение относно вредата
(82)
Анализът на състоянието на промишлеността на Съюза показа низходяща тенденция при всички основни показатели за вредата. На фона на сравнително стабилното потребление производството като цяло е спаднало с 8 % през разглеждания период. През същия период промишлеността на Съюза е загубила 11 % от общия пазарен дял и 33 % от дела си на свободния пазар. Използването на капацитета е спаднало с 36 %. През същия период вносът от засегнатата държава се е увеличил с 48 %.
(83)
През разглеждания период обемът на продажбите на промишлеността на Съюза като цяло е намалял с 12 %. По-силна тенденция на спад в обема на продажбите е била наблюдавана по отношение на тенденциите, свързани със свободния пазар, където е бил наблюдаван спад с 33 % през разглеждания период.
(84)
Спадът в обема на продажбите на промишлеността на Съюза е бил съпроводен от спад на цените като цяло с 16 %. Както и по отношение на обема на продажбите, положението е било още по-лошо на свободния пазар, където е отбелязано понижение на цените с 23 %. Свиването на продажбите заедно с понижението на цените е оказало въздействие върху равнищата на печалба и е довело до загуби през всеки месец от РП.
(85)
Единствените показатели, които са отчели положителна тенденция, са инвестициите, които са нараснали с 27 %, и способността за привличане на капитали. Въпреки това вложените инвестиции не са осигурили очакваната възвръщаемост и са отбелязали спад между 2008 г. и РП.
(86)
С оглед на гореизложеното разследването потвърди, че ако това положение се запази, има вероятност установените в хода на разследването загуби да доведат до спиране на всякакво значимо производство от промишлеността на Съюза на винилацетат, предназначен за свободния пазар.
(87)
Поради изложените по-горе обстоятелства промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда през РП.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(88)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент беше разгледан въпросът дали понесената от промишлеността на Съюза съществена вреда е била причинена от дъмпинговия внос от засегнатата държава. Освен това бяха разгледани и други известни фактори, освен дъмпинговия внос, които е възможно да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, с цел да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези фактори, не се дължи на дъмпинговия внос.
2. Въздействие на вноса от САЩ
2.1. Общи положения
(89)
Налице е явно съвпадение във времето между увеличението на дъмпинговия внос между 2007 г. и РП и успоредната загуба на пазарен дял от промишлеността на Съюза през същия период. При разследването също така беше установено наличието на неблагоприятни последици за цените вследствие на дъмпинговия внос, който постоянно е подбивал цените на промишлеността на Съюза и така е довел до понижение на нейната рентабилност.
(90)
Някои заинтересовани страни заявиха, че чрез увеличението на вноса просто е извършена замяна на вноса, извършван по-рано от други страни вносителки, и/или че то се дължи на растящото търсене на пазара на ЕС. Нито данните за вноса (вж. таблица 2), нито данните за потреблението (вж. таблица 1) обаче могат да подкрепят това твърдение. В това отношение следва да се припомни, както е посочено и в съображение 43, че потреблението е било доста стабилно и че дори е намаляло леко през разглеждания период, докато вносът от САЩ е нараснал с 48 %.
3. Въздействие на други фактори
3.1. Въздействие на вноса от други трети страни
3.1.1. Въздействие на вноса от Саудитска Арабия
(91)
Някои заинтересовани страни изтъкнаха, че причината за нанесената на промишлеността на Съюза вреда е вносът на винилацетат от Саудитска Арабия.
(92)
Саудитска Арабия в действителност, както е посочено и в съображение 53 по-горе, е вторият най-голям износител на винилацетат за Съюза след САЩ. Вносът от Саудитска Арабия е навлязъл на пазара едва през РП.
(93)
Данните на Евростат, представени в таблица 11 по-долу, сочат цените на вноса от Саудитска Арабия и от други трети страни.
Таблица 11
Продажна цена на износа от други трети страни
EUR/метричен тон
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Саудитска Арабия
няма данни
няма данни
няма данни
636
Индекс (РП = 100)
0
0
0
100
Други
878
919
473
633
Индекс (2007 г. = 100)
100
105
54
72
(94)
От таблицата е видно, че средната цена на вноса от Саудитска Арабия (636 EUR) е била сравнима с цените на вноса от други трети страни, които са били средно 633 EUR и са били с 11 % по-високи от средната цена на вноса от САЩ (573 EUR).
(95)
Фактът, че Саудитска Арабия се вмества в същия ценови сегмент като други вносители със значителна ценова разлика в сравнение с износа от САЩ, показва, че производителите износители от Саудитска Арабия имат различна политика от тази на САЩ по отношение на ценоопределянето и по отношение на възможното въздействие върху производителите от Съюза.
(96)
Въз основа на това може да се направи временно заключение, че вносът от Саудитска Арабия не прекъсва причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от САЩ и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
3.2. Въздействие на икономическата криза
(97)
Някои заинтересовани страни заявиха, че намалението в обема на производството и продажбите на промишлеността на Съюза трябва да се отдаде на намаляващото потребление. Тези страни също така посочиха, че низходящата тенденция при средните продажни цени е била предизвикана от световната икономическа криза.
(98)
Други заинтересовани страни заявиха, че по време на икономическа криза всички производители на нефтохимически продукти, включително на винилацетат, са понесли сериозни загуби, поради което загубите, понесени от промишлеността на Съюза, не следва да се приписват на дъмпинговия внос от засегнатата държава.
(99)
Въпреки това настоящото разследване, както е посочено и в съображения 41-43, показа, че намалението на потреблението на Съюза на свободния пазар е било незначително през разглеждания период. Поради това въздействието на икономическата криза, изразяващо се в намаляване на потреблението, не би могло да бъде причина за сериозното намаление на обема на продажбите, посочено в съображения 62-64.
(100)
Анализът на данните за рентабилността на промишлеността на Съюза на свободния пазар показа, че сегментът на винилацетата, е понесъл особено големи загуби в сравнение с производството на други сходни химически продукти. Нещо повече, рентабилността по отношение на тези други продукти се е възстановила след края на кризата, докато положението на сегмента на винилацетата, е продължило да се влошава. Това води до временното заключение, че макар да е твърдо вероятно сегментът на винилацетата да е бил засегнат от икономическата криза, той следва да се разграничава от другите нефтохимическата сегменти поради постоянните загуби, понасяни от жалбоподателя, които са продължили и след края на кризата и са били свързани пряко с евтиния внос от САЩ. Поради това посочените по-горе твърдения временно се отхвърлят.
(101)
Предвид посоченото по-горе се прави временно заключение, че икономическата криза не е допринесла за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, до такава степен, че да наруши причинно-следствената връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от САЩ.
3.3. Самопричиняване на вреда
(102)
Няколко заинтересовани страни посочиха, че жалбоподателят е допринесъл за несигурното си положение чрез изграждането на допълнителни производствени мощности по време на рецесията. Беше заявено, че поради това всеки спад в размера на продажбите и печалбата е бил причинен от комбинацията от рецесията и лошите търговски решения на жалбоподателя.
(103)
Няколко заинтересовани страни освен това изтъкнаха, че технологията, използвана в завода на жалбоподателя, е основната причина за вредата. През разглеждания период жалбоподателят няколкократно е спирал работа или са настъпвали форсмажорни обстоятелства и бе заявено, че спадът в продажбите на жалбоподателя следва да бъде отдаден на многобройните спирания, а не на дъмпинговия внос от САЩ. Подобни доводи бяха изтъкнати и по отношение на рентабилността на жалбоподателя.
(104)
Що се отнася до твърдението, че жалбоподателят не е следвало да разширява производствения си капацитет в период на рецесия в световен мащаб, следва да се припомни, че жалбоподателят не е придобил нови мощности, а просто е разширил производствения си капацитет чрез оптимизирането на съществуващите процеси. Това трябва да се приеме за разумно търговско решение на пазар, където общото потребление е стабилно, но продажбите намаляват поради конкуренцията на евтиния внос. Поради това горното твърдение временно се отхвърля.
(105)
Що се отнася до твърдението, че именно спирането на работата поради технически проблеми в неговите съоръжения е довело до вредата, понесена от жалбоподателя, разследването показа, че процесът на производство на винилацетат изисква циклична поддръжка и затваряне на завода на планирани редовни интервали. Поради това три от общо петте спирания трябва да се смятат за част от редовната експлоатация на завода за производство на винилацетат.
(106)
Освен това бе установено, че и трите планови прекъсвания на работата се основават на съзнателни решения на жалбоподателя да спре производството в моменти, когато ценовият натиск, упражняван от дъмпинговия внос, е бил толкова силен, че жалбоподателят не е бил в състояние да доставя стоки на устойчиви ценови равнища. По време на тези спирания жалбоподателят е разполагал с достатъчна стокова наличност, за да достави търсените малки обеми, които са били договорени или необходими за продажби на място. Освен това намаляването на стоковата наличност, упоменато в съображение 72, свидетелства за това, че през разглеждания период са били извършвани постоянни доставки.
(107)
На това основание беше установено, че общото въздействие на производствените спирания на жалбоподателя не е било от такова естество, че да наруши причинно-следствената връзка. Поради това доводите, изтъкнати от заинтересованите страни по отношение на самопричинена вреда, бяха отхвърлени.
3.4. Достъп до суровини: естественото конкурентно предимство на производителите в засегнатата държава
(108)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че зависимостта на жалбоподателя от външни доставки на суровина, а не дъмпинговият внос, трябва да се разглежда като един от основните източници на неговите затруднения. Също така бе посочено, че износителите от САЩ имат естествено конкурентно предимство, тъй като имат достъп до по-евтини суровини, т.е. етилен и оцетна киселина.
(109)
По отношение на твърдените проблеми с източниците на суровини, с които разполага жалбоподателят, изтъкнатият по-горе довод не може да бъде приет, тъй като беше установено, че жалбоподателят също така се е ползвал и от преференциални канали и материали, получени на място от завода на неговия доставчик, както и от дружество сестра. Така цените на основните суровини са били съответно сравними с цените на пазара на засегнатата държава.
(110)
Оттук следва, че макар да е възможно общите цени на основната суровина, използвана за производството на винилацетат, в действителност да са били по-ниски в САЩ, отколкото на пазара на Съюза, това не е повлияло на разходите на жалбоподателя.
(111)
Фактът, че разликата в цените на суровините е можела да окаже само частично въздействие върху проблемите, с които се е сблъскал жалбоподателят, бе подкрепен и от факта, че са били регистрирани значително по-добри данни за рентабилността по отношение на други продукти, произвеждани от жалбоподателя, съдържащи същите суровини.
(112)
Въз основа на горепосоченото се стига до временното заключение, че въздействието на цените на суровините не е от такова естество, че да наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от САЩ и съществената вреда, претърпяна от промишлеността на Съюза.
4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(113)
Поради това беше направено заключението, че е налице причинно-следствена връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от САЩ. Бяха анализирани и други евентуални причини за вредата, а именно въздействието на вноса от други трети страни, въздействието на икономическата криза, естественото конкурентно предимство на производителите износители на суровини и самопричинената вреда, и бе установено, че никоя от тях не е имала такова въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза, че да наруши установената причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос от САЩ и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(114)
Поради това, въз основа на изложения по-горе анализ на влиянието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза се стигна до временното заключение, че между дъмпинговия внос от САЩ и понесената от промишлеността на Съюза съществена вреда през РП съществува причинно-следствена връзка.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(115)
Разследването показа, че промишлеността на Съюза понася съществена вреда поради въздействието на подбиващия цените ѝ дъмпингов внос, както е подробно разяснено в съображение 48 и сл.
(116)
Промишлеността на Съюза инвестира в подобряването на ефективността си и постепенно рационализира производствения си процес. Може да се очаква, че мерките биха предотвратили по-нататъшната нелоялна конкуренция от дъмпинговия внос на ниски цени и съответно биха довели до възстановяването на състоянието на промишлеността на Съюза.
(117)
От друга страна, ако не бъдат наложени мерки, сегашното финансово състояние и рентабилността на промишлеността на Съюза, анализирани по време на настоящото разследване и описани в съображение 54 и сл., не са достатъчно стабилни, за да могат да устоят на по-нататъшния натиск, упражняван от дъмпинговия внос. Вероятна последица от това ще бъде спиране или значително свиване на производството на промишлеността на Съюза, предназначено за свободния пазар.
(118)
С оглед на направения по-горе анализ се очаква промишлеността на Съюза да извлече ползи от налагането на временните мерки.
2. Интерес на вносителите
(119)
Комисията изпрати въпросници на двамата известни несвързани вносители, които заявиха своя интерес в рамките на срока, определен в известието за откриване на процедурата.
(120)
Разследването показа, че съществена част от общия оборот има отношение към разглеждания продукт.
(121)
Беше анализирано въздействието на митата върху рентабилността на вносителя. Анализът показа, че печалбата от неговия внос и надбавката към нея са от такова естество, че налагането на мерките действително би могло да доведе до намаляване на рентабилността му. Вследствие на това от гледна точка на разходите е твърде вероятно, ако бъдат наложени, мерките да окажат въздействие върху дейността на вносителя. Независимо от това вносителят потвърди, че ще бъде в състояние да прехвърли поне част от увеличените си разходи върху клиентите си, предвид сегашното състояние на пазара, където се очаква търсенето да остане непроменено. Освен това в хода на разследването се установи, че е възможно вносителят да започне да набавя продукта от производители, които не се облагат с антидъмпинговото мито, като например тайвански износители или производители от Съюза.
(122)
С оглед на гореизложеното се стигна до заключението, че ефектът от налаганите мерки върху вносителите ще бъде ограничен.
3. Интерес на промишлените потребители
(123)
Промишлените потребители демонстрираха силен интерес към този случай. Дванадесет потребители оказаха съдействие в разследването; двама от тях бяха проверени по отношение на обема на техния внос от засегнатата държава. Тези дружества са установени из цялата територия на Съюза и извършват дейност в сектора на промишлените приложения, като например покрития, бои и лепила.
(124)
По данни на Евростат вносът на оказалите съдействие потребители представлява около една трета от общия внос от САЩ. В хода на разследването бе установено, че 30 % от покупките на винилацетат от оказалите съдействие потребители са с произход от САЩ, а 57 % са с произход от ЕС.
(125)
Разследването показа, че винилацетатът съставлява средно около една трета от производствените разходи на двамата проверени потребители.
(126)
Някои потребители заявиха, че налагането на мерките би увеличило техните производствени разходи и че ще им бъде трудно да прехвърлят това увеличение на разходите върху своите клиенти поради силната ценова конкуренция на пазара. Според тях това затруднено положение може да доведе или до намаляване на пазарния дял на потребителите в полза на техните конкуренти извън Съюза, или до преминаване от сегашния им производствен процес към други, които не включват разглеждания продукт. Пак според тях, окончателният резултат от мерките би се изразил в съществено намаляване на маржовете на печалба на потребителите.
(127)
Двама от тези потребители изтъкнаха, че пониженият марж на печалбата би довел до по-малки инвестиции в производството им и че това съответно ще засегне неблагоприятно заетостта.
(128)
Що се отнася до твърдението за намаление на маржа на печалбата, като се имат предвид удовлетворителните нива на доходност на потребителите, се очаква, че в случай че потребителите не бъдат в състояние да прехвърлят увеличението на разходите върху клиентите си, налагането на мита само леко би намалило техните маржове на печалба. Поради това вероятно инвестициите в производството няма да пострадат и няма да има значително негативно въздействие върху заетостта. С оглед на гореизложеното, твърдението се отхвърля.
(129)
Що се отнася до твърдението, че мерките спрямо вноса на разглеждания продукт ще навредят на конкурентоспособността на потребителите от Съюза, тъй като ще увеличат производствените им разходи и ще благоприятстват вноса на продукти надолу по веригата от други трети страни, следва да се припомни, че с митата не се цели спирането на вноса и че нивото на мерките не е такова, че да попречи на снабдяването на потребителите с продукти от САЩ. Антидъмпинговите мита служат за възстановяване на условията за лоялна конкуренция на пазара на Съюза по отношение на разглеждания продукт. Въз основа на гореизложеното и изхождайки от съображението, че само една трета от количествата винилацетат, използвани от потребителите, са с произход от САЩ, твърдението се отхвърля.
(130)
В допълнение към гореизложеното трябва да се подчертае, че много потребители съобщиха, че поради оскъдния брой източници на винилацетат, задача с приоритетно значение е снабдяването с достатъчни количества винилацетат с произход от Съюза. В това отношение следва да се припомни, че разследването показа, че съществува вероятност да се стигне до преустановяване на доставките на винилацетат от промишлеността на Съюза за свободния пазар, ако мерките не бъдат наложени. Така, по отношение на разнообразяването на доставките, налагането на мерките също ще бъде в интерес на потребителите от Съюза.
(131)
С оглед на гореизложеното временно беше заключено, че биха били ограничени всякакви отрицателни последици върху потребителите от налагането на мерките.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(132)
С оглед на гореизложеното се стигна до временното заключение, че въз основа на наличната информация относно интереса на Съюза не може да бъде направен ясен извод, че налагането на временни мерки върху вноса на винилацетат с произход от САЩ не би било в интерес на Съюза.
Ж. ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(133)
Предвид направените по-горе заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза, следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
1. Ниво на отстраняване на вредата
(134)
С оглед определянето на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходимо за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(135)
При изчисляване на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от вредоносния дъмпинг, бе счетено, че евентуално наложените мерки следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрива своите производствени разходи и да реализира печалба, преди облагане с данъци, каквато с основание може да се очаква да бъде реализирана при продажбата на сходния продукт в Съюза от предприятие в този сектор при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствие на дъмпингов внос.
(136)
Поради това нивото на отстраняване на вредата беше изчислено на базата на сравнение между средната цена на дъмпинговия внос и целевата цена на промишлеността на Съюза. Целевата цена бе установена чрез добавяне на целеви марж на печалбата към производствените разходи на промишлеността на Съюза. Целевият марж на печалбата бе временно определен на равнище от 9,9 %. Този марж на печалбата беше установен на базата на рентабилността, основана на средната възвръщаемост (измерена като EBITDA/продажби), която нефтохимическите дружества, работещи в сектор, подобен на сектора на винилацетат, са достигнали в периода 2007-2009 г.
(137)
Произтичащите от това маржове на подбиване на цените надвишават 30 %.
2. Временни мерки
(138)
С оглед на гореизложеното и в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент беше счетено, че върху вноса с произход от засегнатата държава следва да се въведат временни антидъмпингови мерки на нивото на по-ниската от двете стойности - установения дъмпингов марж или маржа на вредата, в съответствие с правилото на по-ниското мито. В конкретния случай митническата ставка следва да бъде определена съответно на нивото на установените дъмпингови маржове.
(139)
Посочените в настоящия регламент индивидуални ставки на антидъмпинговото мито за отделните дружества бяха определени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на това разследване по отношение на тези дружества. Ето защо тези митнически ставки (за разлика от митото, налагано на „всички други дружества“ на територията на цялата държава) са приложими единствено за вноса на продукти с произход от Съединените американски щати и произведени от тези дружества, т.е. от конкретно посочените по-горе правни субекти. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е изрично посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително субектите, свързани с конкретно посочените, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(140)
Всяко искане, свързано с прилагането на тези индивидуални антидъмпингови митнически ставки по отношение на отделно дружество (напр. след промяна в наименованието на субекта или след създаването на нови производствени или търговски структури) следва да се изпрати незабавно до Комисията (3) с цялата необходима информация, по-специално всяка промяна в дейностите на дружеството, свързана с производството, продажбите на вътрешния пазар и експортните продажби, например във връзка с промяна в наименованието или промяна в производствените и търговските структури. Ако е целесъобразно, след консултации с консултативния комитет Комисията ще измени съответно регламента, като актуализира списъка на дружествата, които се ползват с индивидуални митнически ставки.
(141)
Въз основа на гореизложеното предложените ставки на антидъмпинговото мито, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, се определят временно, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Марж на вредата
Временни ставки на митото
Celanese Ltd.
12,1 %
38,4 %
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
65,8 %
13 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
66,2 %
13,8 %
Всички други дружества
13,8 %
66,2 %
13,8 %
З. РАЗГЛАСЯВАНЕ
(142)
В интерес на доброто административно управление следва да се определи срок, в който заинтересованите страни, заявили интереса си в срока, определен в известието за откриване на процедурата, да могат да представят становищата си в писмена форма и да поискат изслушване. Освен това следва да се отбележи, че направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на антидъмпинговите мита са временни и е възможно да се наложи да бъдат преразгледани при изготвянето на окончателните констатации,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на винилацетат, понастоящем класиран в код по КН 2915 32 00 и с произход от Съединените американски щати.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от изброените по-долу дружества, е следната:
Дружество
Антидъмпингово мито
Допълнителен код по ТАРИК
Celanese Ltd.
12,1 %
B233
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
B234
The Dow Chemical Company
13,8 %
B235
Всички други дружества
13,8 %
B999
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза се извършва след представянето на гаранция, равностойна на размера на временното мито.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Без да се засяга прилагането на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да поискат разгласяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани от Комисията.
Съгласно член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 заинтересованите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 16 август 2011 година.
UREDBA KOMISIJE (EU) št. 821/2011
z dne 16. avgusta 2011
o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz vinilacetata s poreklom iz Združenih držav Amerike
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije („Unija“),
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1), in zlasti člena 7 Uredbe,
po posvetovanju s Svetovalnim odborom,
ob upoštevanju naslednjega:
A. POSTOPEK
1. Začetek
(1)
Dne 4. decembra 2010 je Komisija z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (2), objavila začetek protidampinškega postopka za uvoz vinilacetata s poreklom iz Združenih držav Amerike („ZDA“ ali „zadevna država“) v Unijo.
(2)
Postopek se je začel zaradi pritožbe, ki jo je 22. oktobra 2010 vložila družba Ineos Oxide Ltd („pritožnik“), ki predstavlja glavni delež, v tem primeru več kot 25 % celotne proizvodnje vinilacetata industrije Unije. Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o dampingu navedenega izdelka in znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo, da se upraviči začetek postopka.
2. Strani, ki jih postopek zadeva
(3)
Komisija je pritožnika, druge znane proizvajalce v Uniji, proizvajalce izvoznike v zadevni državi, uvoznike, trgovce, uporabnike, dobavitelje in združenja, za katere je znano, da jih to zadeva, ter predstavnike ZDA uradno seznanila z začetkom postopka. Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.
(4)
Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo to odobreno.
(5)
Komisija je poslala vprašalnike štirim znanim proizvajalcem izvoznikom v zadevni državi. Trije od teh proizvajalcev izvoznikov so predložili izpolnjene vprašalnike. Četrti proizvajalec izvoznik je odklonil sodelovanje v preiskavi in je bil posledično obveščen, da bo obravnavan kot nesodelujoča družba v skladu s členom 18 osnovne uredbe.
(6)
Komisija je prav tako poslala vprašalnike pritožniku in drugemu proizvajalcu Unije, navedenemu v pritožbi.
(7)
Glede na pričakovano veliko število nepovezanih uvoznikov, ki jih ta preiskava lahko zadeva, je bilo v obvestilu o začetku v skladu s členom 17 osnovne uredbe predvideno vzorčenje. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi lahko v tem primeru izbrala vzorec, so bili vsi nepovezani uvozniki pozvani, da se javijo Komisiji in predložijo informacije, opredeljene v obvestilu o začetku. Vendar je bilo glede na to, da sta se v roku iz obvestila o začetku odzvala le dva uvoznika, sklenjeno, da vzorčenje ni potrebno. Dva uvoznika v Uniji sta ustrezno izpolnila vprašalnik, v prostorih enega od njiju pa je bil opravljen preveritveni obisk.
(8)
Po drugi strani so se številne zainteresirane strani razglasile za uporabnike. Takim stranem je bila poslan poseben vprašalnik za uporabnike. Vprašalnik je izpolnilo dvanajst družb, v prostorih dveh od njih pa so bili opravljeni preveritveni obiski.
(9)
Komisija je zahtevala in preverila vse informacije, potrebne za začasno ugotovitev dampinga, pri tem nastale škode in interesa Unije, ter opravila preveritvene obiske v prostorih naslednjih družb:
(a)
proizvajalci Unije
Ineos Oxide Ltd, Združeno kraljestvo
Wacker Chemie AG, Nemčija
(b)
proizvajalci izvozniki v zadevni državi
Celanese Ltd.
The Dow Chemical Company
LyondellBasell Industries, Acetyls, LLC
(c)
nepovezane družbe v zadevni državi
Terminal, Združene države [ime strani in točna lokacija sta zaupna]
(d)
povezane in nepovezane družbe v Uniji
Celanese Chemicals Europe GmbH, Nemčija
Lyondell Chemie Nederland B.V., Nizozemska
Terminal, Unija [ime strani in točna lokacija sta zaupna]
(e)
povezane družbe, ki niso ne iz Unije ne iz ZDA
Dow Europe GmbH, Švica
(f)
uvozniki
Gantrade Ltd, Združeno kraljestvo
(g)
uporabniki
Vinavil, Mapei, Italija
Synthomer, Združeno kraljestvo
3. Obdobje preiskave
(10)
Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. oktobra 2009 do 30. septembra 2010 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Preučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2007 do konca OP („obravnavano obdobje“).
B. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
1. Zadevni izdelek
(11)
Zadevni izdelek je opredeljen kot vinilacetat s poreklom iz Združenih držav Amerike, ki se trenutno uvršča pod oznako KN 2915 32 00.
(12)
Vinilacetat („VAM“ ali „zadevni izdelek“) je kemični proizvod, ki je pridobljen iz ocetne kisline.
(13)
Vinilacetat se uporablja za številne namene. Glavni delež proizvedenega vinilacetata se uporablja kot vložek v dva izdelka s konca proizvodne verige: polivinil acetat in polivinil alkohol. Ta izdelka s konca proizvodne verige sta pomembna polimera v različnih industrijah. Polimeri vinilacetata se pogosto uporabljajo pri proizvodnji barv, lepil, premazov in apreturi tekstila.
(14)
Preiskava je pokazala, da obstaja le ena vrsta zadevnega izdelka.
2. Podobni izdelek
(15)
Preiskava je pokazala, da imata vinilacetat, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije, in vinilacetat, proizveden v zadevni državi in izvožen v Unijo, enake osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter uporabe. Zato se začasno šteje, da sta ta izdelka podobna v skladu s členom 1(4) osnovne uredbe.
C. DAMPING
1. Normalna vrednost
(16)
Za določitev normalne vrednosti je bilo v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe najprej ugotovljeno, da je bila domača prodaja podobnega izdelka neodvisnim strankam zadevnih proizvajalcev izvoznikov v zadevni državi reprezentativna, t.j. da je obseg takšne prodaje predstavljal vsaj 5 % celotnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo.
(17)
Komisija je posledično preučila, ali se domača prodaja vsakega od proizvajalcev izvoznikov lahko šteje kot prodaja v običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To je bilo opravljeno tako, da je bil ugotovljen delež dobičkonosne domače prodaje neodvisnim strankam v OP.
(18)
Domače prodajne transakcije so se štele za dobičkonosne, če je bila cena za enoto enaka ali višja od proizvodnih stroškov. Zato so bili določeni proizvodni stroški na notranjem trgu v OP.
(19)
V primerih, kadar je bilo več kot 80 % obsega prodaje na domačem trgu nad stroški in je bila tehtana povprečna prodajna cena enaka tehtanim povprečnim proizvodnim stroškom ali višja, je bila normalna vrednost izračunana kot tehtano povprečje vseh domačih prodajnih cen ne glede na to, ali je bila prodaja dobičkonosna ali ne. Kadar je obseg dobičkonosne prodaje predstavljal 80 % ali manj celotnega obsega prodaje, ali kadar je bila tehtana povprečna prodajna cena pod tehtanimi povprečnimi proizvodnimi stroški, je normalna vrednost temeljila na tehtani povprečni ceni izključno dobičkonosne domače prodaje.
2. Izvozna cena
(20)
Preiskava je pokazala, da se je vinilacetat izvažal iz zadevne države v Unijo ali (i) prek povezanih trgovskih družb znotraj Unije ali (ii) za enega proizvajalca izvoznika prek povezane trgovske družbe zunaj Unije.
(21)
V obeh primerih so bile izvozne cene v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe določene na podlagi cen pri nadaljnji prodaji prvi neodvisni stranki v Uniji, ustrezno prilagojenimi za vse stroške, nastale med uvozom in nadaljnjo prodajo, ter dobičke.
3. Primerjava
(22)
Normalna vrednost in izvozna cena zadevnih proizvajalcev izvoznikov sta bili primerjani na podlagi franko tovarna.
(23)
Da bi se zagotovila poštena primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno, se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevajo razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen. Prilagoditve za razlike v stroških manipuliranja in shranjevanja, stroških prevoza in zavarovanja, stroških kredita, rabatov, provizij, uvoznih dajatev so bile izvedene, kadar je bilo primerno in upravičeno.
4. Stopnja dampinga
(24)
V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je bila stopnja dampinga za sodelujoče proizvajalce izvoznike v ZDA določena na podlagi primerjave med tehtano povprečno normalno vrednostjo in tehtano povprečno izvozno ceno.
(25)
Da bi določili stopnjo dampinga za nesodelujoče proizvajalce izvoznike, se je najprej ugotovila stopnja nesodelovanja. V ta namen je bila opravljena primerjava obsega izvoza v Unijo, ki so ga prijavili sodelujoči proizvajalci izvozniki, z ustreznimi Eurostatovimi statističnimi podatki o uvozu.
(26)
Ker je bila raven sodelovanja v ZDA visoka (nad 90 %), se je začasno štelo za primerno, da se določi preostala stopnja dampinga za vse nesodelujoče proizvajalce izvoznike v tej državi na ravni najvišje dajatve, uvedene za sodelujočega izvoznika. To vprašanje se lahko ponovno obravnava v končni fazi.
(27)
Na podlagi zgoraj navedene metodologije so začasne stopnje dampinga, izražene kot delež uvozne cene CIF meja Unije, brez plačane dajatve, naslednje:
Družba
Začasna stopnja dampinga
Celanese Ltd.
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13,0 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
Vse druge družbe
13,8 %
D. ŠKODA
1. Proizvodnja Unije in industrija Unije
(28)
Pritožbo je vložil proizvajalec vinilacetata v Uniji družba Ineos Oxide Ltd („pritožnik“), ki predstavlja glavni delež celotne proizvodnje Unije. Drugi proizvajalec Unije družba Wacker GmbH je podprl začetek postopka. Tako so pritožbo podprli proizvajalci Unije, ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje vinilacetata industrije Unije. Postopek je bil tako začet v skladu z določbami člena 5(4) osnovne uredbe.
(29)
Za tretjega proizvajalca v Uniji (družba Celanese Europe GmbH) je bilo ugotovljeno, da je povezan s proizvajalcem izvoznikom v zadevni državi. V skladu z informacijami, pridobljenimi v času preiskave, je bilo začasno ugotovljeno, da tega proizvajalca v celoti nadzira družba Celanese Corporation s sedežem v ZDA, ki ima odločilno vlogo pri ključnih evropskih poslovnih dejavnostih, kot so poslovno načrtovanje, nadzor proizvodnje ter dejavnosti nabave in prodaje.
(30)
Glede na navedeno se je štelo, da je povezava družbe Celanese Europe GmbH znotraj skupine taka, da bi povzročila obnašanje, ki bi bilo drugačno od obnašanja drugih nepovezanih proizvajalcev v smislu člena 4(2) osnovne uredbe. Prav tako je bila lahko družba prek te povezave obvarovana pred negativnimi posledicami škodljivega dampinga. Nenazadnje bi vključitev take družbe v ugotovitve o škodi izkrivila agregatne podatke o sestavi industrije Unije.
(31)
Na tej podlagi je bilo začasno določeno, da je treba družbo Celanese Europe GmbH izključiti iz opredelitve industrije Unije.
(32)
Zato industrijo Unije v smislu členov 4(1) in 5(4) osnovne uredbe predstavljata dva proizvajalca, družba Ineos Oxide Ltd in družba Wacker GmbH, ki predstavljata 100 % proizvodnje Unije. V nadaljnjem besedilu bosta navedena kot „industrija Unije“.
2. Določitev relevantnega trga Unije
(33)
Pri ugotavljanju, ali je industrija Unije, kot je opredeljena v uvodni izjavi (28) in naslednjih uvodnih izjavah, utrpela znatno škodo, je bilo preučeno do kakšnega obsega je bilo treba pri analizi upoštevati proizvodnjo zadevnega izdelka za lastno uporabo industrije Unije.
(34)
Zadevni izdelek Unija namreč prodaja (a) na prostem trgu in (b) omejenem trgu (znotraj iste skupine družbe). Na omejenem trgu se zadevni izdelek uporablja kot surovina pri proizvodnji različnih izdelkov, ki se uporabljajo v barvah, lepilih, premazih itd.
(35)
Pri tem se prodaja zadevnega izdelka, ki se uporabi kot surovina pri proizvodnji drugih izdelkov za družbe iz iste skupine, šteje kot „lastna uporaba“, če je izpolnjen vsaj en od naslednjih dveh pogojev: (i) prodaja ne poteka po tržnih cenah ali (ii) stranka znotraj iste skupine družb ne more prosto izbirati dobavitelja. V času preiskave je bilo začasno ugotovljeno, da je bilo treba prodajo povezanim subjektom, ki nabavljajo zadevni izdelek kot surovino za proizvodnjo drugega izdelka, šteti za prodajo za lastno uporabo; ugotovljeno je bilo, da v skladu s trgovsko politiko družb ti povezani subjekti niso imeli možnosti proste izbire dobavitelja.
(36)
Ta razlika je pomembna za analizo škode. Ugotovljeno je bilo, da vinilacetat, namenjen za lastno uporabo, ni bil v neposrednem konkurenčnem razmerju z uvozom iz zadevne države. Nasprotno je bilo ugotovljeno, da je bila proizvodnja, namenjena prodaji na prostem trgu, v neposrednem konkurenčnem razmerju z navedenim uvozom, saj je ta prodaja potekala pod normalnimi tržnimi pogoji, kar kaže na prosto izbiro dobavitelja. S tem je bilo utemeljeno razlikovanje med omejenim in prostim trgom za nekatere kazalce škode v analizi.
(37)
V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da bi se naslednji gospodarski kazalci, povezani z industrijo Unije, lahko preučili glede na celotno dejavnost, t.j. vključno z lastno uporabo industrije Unije, proizvodnjo, proizvodno zmogljivostjo, izkoriščenostjo zmogljivosti, naložbami, zalogami, zaposlovanjem, produktivnostjo, plačami in višino stopnje dampinga. Razlog za to je, da so navedeni kazalci prizadeti ne glede na to, ali je izdelek prenesen za nadaljnjo predelavo znotraj družbe ali skupine družb ali pa se proda na prostem trgu.
(38)
Kar se tiče dobičkonosnosti, denarnega toka, donosnosti naložb in zmožnosti zbiranja kapitala je bila analiza opravljena na ravni prostega trga le zaradi tega, ker dejstvo, da cene na omejenih trgih ne predstavljajo normalnih tržnih pogojev, vpliva na zanesljivost navedenih kazalcev.
(39)
Drugi gospodarski kazalci, povezani z industrijo Unije, in sicer potrošnja, prodaja, tržni deleži in cene na trgu Unije, so bili preučeni in ocenjeni predvsem glede na razmere, ki prevladujejo na prostem trgu, zlasti kjer obstajajo merljivi tržni pogoji in se transakcije izvajajo pod normalnimi tržnimi pogoji, kar kaže na prosto izbiro dobavitelja.
(40)
Vendar se je za navedene kazalce upošteval tudi omejeni trg in se primerjal s podatki za prosti trg, da se je ugotovilo, ali je bilo verjetno, da bodo razmere na omejenem trgu spremenile ugotovitve, ki temeljijo le na prostem trgu.
3. Potrošnja Unije
(41)
Potrošnja Unije je bila določena tako, da je bil celoten obseg uvoza vinilacetata, ki temelji na Eurostatovih podatkih, navzkrižno preverjenimi s preverjenimi podatki proizvajalcev izvoznikov za uvoz iz zadevne države, dodan celotnemu obsegu prodaje industrije Unije in drugega proizvajalca v Uniji na trgu Unije.
(42)
Glede na majhno število dobaviteljev in potrebo po varovanju zaupnih poslovnih podatkov v skladu s členom 19 osnovne uredbe je razvoj potrošnje indeksiran.
Razpredelnica 1
Potrošnja v Uniji
Indeks 2007 = 100
2007
2008
2009
OP
Celotna potrošnja
100
90
87
99
Omejeni trg
100
96
100
104
Prosti trg
100
88
82
97
(43)
V obravnavanem obdobju se je potrošnja na celotnem trgu Unije in prostem trgu rahlo zmanjšala, in sicer za 1 % oziroma 3 %. Nasprotno pa je bila v istem obdobju zabeležena 4-odstotna rast na omejenem trgu.
4. Uvoz iz zadevne države
4.1. Obseg in tržni delež
(44)
Razvoj uvoza iz zadevne države v smislu obsega in tržnega deleža je bil takšen:
Razpredelnica 2
Uvoz iz ZDA
Obseg uvoza (v tonah)
2007
2008
2009
OP
ZDA
103 192
146 800
133 763
152 445
(Indeks 2007 = 100)
100
142
130
148
Tržni delež na celotnem trgu
(Indeks 2007 = 100)
100
159
150
149
Tržni delež na prostem trgu
(Indeks 2007 = 100)
100
162
157
152
Vir: Eurostat in informacije, prejete s strani zainteresiranih strani prek izpolnjenih vprašalnikov.
(45)
V obravnavanem obdobju se je uvoz na celoten trg Unije (omejeni in prosti trg) iz zadevne države zvišal za 48 %. To je vodilo do povečanja tržnega deleža za 49 % v istem obdobju. Tržni delež na prostem trgu se je zvišal za 52 %.
4.2. Cene uvoza in nelojalno nižanje cen
(46)
Povprečne cene uvoza iz zadevne države so se razvijale na naslednji način:
Razpredelnica 3
Cene uvoza iz ZDA
Uvozne cene (EUR/tono)
2007
2008
2009
OP
ZDA
774
814
541
573
(Indeks 2007 = 100)
100
105
70
74
Vir: Eurostat
(47)
Medtem ko je v OP mogoče opaziti rahlo zvišanje povprečnih uvoznih cen, so se te iz zadevne države skupno znižale za 26 % med letom 2007 in OP.
(48)
Opravljena je bila primerjava prodajnih cen na trgu Unije med povprečnimi cenami industrije Unije, zaračunanimi na prostem trgu, in povprečnimi uvoznimi cenami iz zadevne države. Upoštevale so se ustrezne prodajne cene industrije Unije, po potrebi prilagojene na raven cene franko tovarna, tj. brez prevoznih stroškov v Uniji ter po odbitku popustov in rabatov.
(49)
Te cene so se primerjale s cenami, ki so jih sodelujoči proizvajalci izvozniki iz ZDA zaračunali brez popustov in ki so bile po potrebi prilagojene cenam CIF meja Unije z ustrezno prilagoditvijo zaradi stroškov carinjenja in stroškov po uvozu.
(50)
Primerjava je pokazala, da se je v OP uvoženi zadevni izdelek vseh sodelujočih izvoznikov v Uniji prodajal po cenah, ki so nelojalno znižale cene industrije Unije. Po preverjenih podatkih, ki so jih predložili sodelujoči proizvajalci izvozniki, je bila povprečna stopnja nelojalnega nižanja cen, izražena v odstotkih cen industrije Unije, 17,9 %.To raven nelojalnega nižanja cen je spremljal negativen razvoj cen in znatno znižanje cen.
5. Uvoz iz drugih tretjih držav
(51)
Razpredelnica v nadaljevanju prikazuje razvoj uvoza iz drugih tretjih držav.
Razpredelnica 4
Obseg uvoza iz drugih tretjih držav
Obseg uvoza (v tonah)
2007
2008
2009
OP
ZDA
103 192
146 800
133 763
152 445
(Indeks 2007 = 100)
100
142
130
148
Saudova Arabija
0
0
0
73 156
Drugo
88 138
52 414
15 937
8 198
Indeks 2007 = 100
100
59
18
9
Tržni delež na celotnem trgu
(Indeks 2007 = 100)
100
66
21
9
Tržni delež na prostem trgu
(Indeks 2007 = 100)
100
68
22
10
Vir: Eurostat
(52)
Na začetku obravnavanega obdobja je bil uvoz iz zadevne države v konkurenčnem razmerju z drugimi državami, vključno s Tajvanom, Ukrajino in Rusijo. Na koncu obravnavanega obdobja se je uvoz iz teh tradicionalnih virov znižal do te točke, da je bil skoraj ničen.
(53)
V OP je na trg Unije vstopila nova država izvoznica, Saudova Arabija, ki je v OP izvozila približno 73 000 ton. Učinek tega razvoja na industrijo Unije je obravnavan v uvodni izjavi (91) in naslednjih uvodnih izjavah.
6. Položaj industrije Unije
6.1. Splošno
(54)
V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je preiskava učinka dampinškega uvoza na industrijo Unije vsebovala oceno vseh gospodarskih dejavnikov in indeksov, ki so povezani s stanjem industrije Unije od leta 2007 do konca OP.
(55)
Makroekonomski kazalci (proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, zaposlenost, produktivnost, plače in višina stopenj dampinga) in mikroekonomski kazalci (zaloge, prodajne cene, dobičkonosnost, denarni tok, donosnost naložb, zmožnost zbiranja kapitala in naložb, proizvodni stroški) so bili ocenjeni na ravni celotne industrije Unije. Ocena je temeljila na informacijah iz preverjenih vprašalnikov, ki jih je predložila industrija Unije.
(56)
Treba je opozoriti, da je pritožnik nabavil svoje proizvodne obrate šele leta 2007, zaradi česar podatki za nekatere kazalce škode (dobičkonosnost, plače, naložbe, donosnost naložb, denarni tok) niso bili na voljo za leto 2007. Zato analiza za te kazalce zajema obdobje od leta 2008 do OP. Za preostale kazalce so bili podatki za leto 2007 na voljo. Tako analiza za takšne kazalce zajema celotno obravnavano obdobje (od leta 2007 do OP).
(57)
Pritožnik se osredotoča na dobavljanje zadevnega izdelka v celoti na prosti trg, medtem ko se drugi proizvajalec Unije osredotoča predvsem na omejeni trg, majhen delež pa je namenjen za prosti trg. Ob upoštevanju, da podatki za analizo škode v glavnem izhajajo le iz dveh virov, eden od katerih se osredotoča predvsem na omejeni trg, ter ker je bilo ugotovljeno, da je treba glede številnih kazalcev škode razlikovati med celotnim trgom in prostim trgom, je bilo treba podatke v zvezi z industrijo Unije indeksirati, da se zagotovi zaupnost v skladu s členom 19 osnovne uredbe.
6.2. Makroekonomski kazalci
6.2.1. Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
(58)
Razpredelnica v nadaljevanju prikazuje razvoj proizvodnje, proizvodno zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti celotne industrije Unije:
Razpredelnica 5
Celotna proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti v Uniji
(Indeks 2007 = 100)
2007
2008
2009
OP
Celotna proizvodnja
100
105
102
92
Celotna proizvodna zmogljivost
100
121
126
143
Celotna izkoriščenost zmogljivosti
100
87
81
64
(59)
Kot je prikazano v predhodni razpredelnici, se je v obravnavanem obdobju proizvodnja v Uniji skupno zmanjšala za 8 %.
(60)
V istem obdobju se je proizvodna zmogljivost povečala za 43 %. Vendar to povečanje zmogljivosti ni povezano z vzpostavitvijo novih proizvodih linij, ampak z izboljšano učinkovitostjo pri izkoriščanju obstoječe zmogljivosti.
(61)
Pojav obeh dejavnikov, torej zmanjšanja obsega proizvodnje in povečanja proizvodne zmogljivosti, v istem obdobju je povzročil znatno zmanjšanje izkoriščenosti zmogljivosti, in sicer za 36 % v obravnavanem obdobju.
6.2.2. Obseg prodaje in tržni delež
(62)
Podatki v nadaljevanju predstavljajo obseg prodaje, tržni delež in povprečne prodajne cene na enoto industrije Unije, razdeljene med celoten, omejeni in prosti trg.
Razpredelnica 6
Obseg prodaje in tržni delež
(Indeks 2007 = 100)
2007
2008
2009
OP
Celotna prodaja
100
99
96
88
Tržni delež (%)
100
110
111
88
Prodaja na omejenem trgu
100
111
109
113
Tržni delež (%)
100
115
108
109
Prodaja na prostem trgu
100
89
86
67
Tržni delež (%)
100
102
104
69
(63)
Skupni obseg prodaje se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 12 %. Ta upad je bil še večji na prostem trgu, kjer se je obseg prodaje med letom 2007 in OP zmanjšal za 33 %. Omejeni trg je sledil ravno obratnemu gibanju, saj se je v istem obdobju obseg prodaje povečal za 13 %.
(64)
Upad v obsegu prodaje se je odražal v tržnem deležu, pri katerem je bilo mogoče med letom 2007 in OP opaziti 11-odstotno zmanjšanje za celoten trg in 31-odstotno zmanjšanje na prostem trgu. Omejeni trg je zopet sledil ravno obratnemu gibanju, pri čemer se je v istem obdobju obseg prodaje povečal za 9 %.
6.2.3. Zaposlovanje, produktivnost in plače
Razpredelnica 7
Zaposlovanje, produktivnost in plače
(Indeks 2007 = 100)
2007
2008
2009
OP
Skupno število zaposlenih oseb
100
96
98
100
Celotna produktivnost (enota/zaposleni)
100
109
104
92
Celotne letne plače
0
100
95
88
(65)
Celotna zaposlenost je med letom 2007 in OP ostala stabilna. Treba je opozoriti, da proizvodnja vinilacetata ni delovno intenzivna, zaradi česar podatki o zaposlenosti niso tesno povezani s podatki o proizvodnji. Zaposlenost zato ni tako pomemben dejavnik v tem sektorju.
(66)
V obravnavanem obdobju se je skupna produktivnost na zaposlenega med letom 2007 in OP zmanjšala za 8 %. To je sledilo zmanjšanju proizvodnje in povečanju proizvodne zmogljivosti, kot je obrazloženo v uvodni izjavi (58) in naslednjih uvodnih izjavah.
6.2.4. Višina dejanske stopnje dampinga
(67)
Stopnje dampinga so navedene zgoraj v oddelku o dampingu. Vse stopnje, ki so bile določene, so bile nad stopnjo de minimis. Poleg tega ne more učinek dejanske stopnje dampinga glede na obseg in cene dampinškega uvoza nikakor veljati za zanemarljivega.
6.3. Mikroekonomski kazalci
6.3.1. Splošne ugotovitve
(68)
Analiza mikroekonomskih kazalcev (zaloge, prodajne cene, dobičkonosnost, denarni tok, donosnost naložb, zmožnost zbiranja kapitala in naložb, proizvodni stroški) je bila opravljena na ravni celotne industrije Unije, kot je navedeno v uvodni izjavi (28) in naslednjih uvodnih izjavah.
(69)
Ocena dobičkonosnosti, plač, naložb, dobičkonosnosti naložb in denarnega toka na podlagi zgornjih kazalcev se je morala osredotočiti na prosti trg, kar bi pomenilo, da bi se omejili predvsem na podatke, ki jih predložil pritožnik. Glede na navedeno razvoj kazalcev za dobiček in denarni tok ni bilo mogoče prikazati v indeksirani obliki zaradi zaupnosti.
(70)
Poleg tega pritožnik ni mogel predložiti podatkov za leto 2007 za nekatere kazalce škode, kot je obrazloženo v uvodni izjavi (56), zato je bila analiza za te kazalce narejena za obdobje od leta 2008 do OP.
6.3.2. Zaloge
(71)
Podatki v nadaljevanju predstavljajo razvoj zalog industrije Unije za vsa zadevna obdobja:
Razpredelnica 8
Zaloge
Indeks 2007 = 100
2007
2008
2009
OP
Celotne zaloge
100
86
49
69
(72)
V obravnavanem obdobju so se zaloge zmanjšale za 31 %. Vendar se ta kazalec v tem sektorju ne sme šteti za pomembnega, saj proizvajalci vinilacetata proizvajajo po naročilu in imajo navadno omejene zaloge. Zaloge namreč zadostujejo le za nekaj tedensko oskrbo.
6.3.3. Prodajne cene
(73)
Razpredelnica v nadaljevanju prikazuje razvoj cen industrije Unije, razdeljene med celoten, omejeni in prosti trg.
Razpredelnica 9
Prodajne cene
Indeks 2007 = 100
2007
2008
2009
OP
Povprečna prodajna cena na enoto na celotnem trgu
100
107
74
84
Povprečna prodajna cena na enoto na omejenem trgu
100
115
82
92
Povprečna prodajna cena na enoto na prostem trgu
100
102
69
77
(74)
Prodajne cene za celoten trg Unije so se v obravnavanem obdobju znižale za 16 %. Prodajne cene so se znižale na obeh trgih, čeprav je bilo znižanje večje na prostem trgu (- 23 %) kot na omejenem trgu (- 8 %).
6.3.4. Dobičkonosnost, denarni tok, donosnost naložb ter zmožnost zbiranja kapitala in naložb
(75)
Dobičkonosnost podobnega izdelka na prostem trgu je bila določena tako, da je bil neto dobiček od prodaje podobnega izdelka industrije Unije pred obdavčitvijo izražen kot odstotek prihodkov od takšne prodaje.
(76)
Dobičkonosnost na prostem trgu se je v obravnavanem obdobju zmanjšala. Do izgub je prišlo vsak mesec v OP. To je bil učinek velikega zmanjšanja obsega prodaje in prodajnih cen.
(77)
Razpredelnica v nadaljevanju kaže, da so se naložbe industrije Unije v zadevni izdelek povečale tudi ob zmanjšanju dobičkonosnosti. Naložbe so bile namenjene predvsem izboljšanju in vzdrževanju proizvodnih tehnologij in postopkov za izboljšanje učinkovitosti.
Razpredelnica 10
Naložbe
Indeks 2008 = 100
2007
2008
2009
OP
Celotne naložbe
n.r.
100
129
127
(78)
V obravnavanem obdobju so se naložbe povečale za 27 %.
(79)
Donosnost naložb (ROI) zadevnega izdelka kljub povečanju naložb ni dosegla pričakovanega donosa in se je zmanjšala med letom 2008 in OP.
(80)
Opaziti je bilo tudi zmanjšanje denarnega toka med letom 2008 in OP, kar kaže na stalno poslabšanje sposobnosti industrije Unije, da ustvarja denarna sredstva, in posledično na oslabitev finančnega položaja industrije Unije.
(81)
Industrija je tako s povečanjem naložb še vedno pokazala zmožnost zbiranja kapitala, vendar to zmožnost ovira zmanjševanje prodaje in vedno večje težave pri ustvarjanju denarnega toka.
7. Sklep o škodi
(82)
Analiza položaja industrije Unije kaže negativno gibanje za vse glavne kazalce škode. Skupna proizvodnja se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 8 % kljub sorazmerno stabilni potrošnji. V istem obdobju je industrija Unije izgubila 11 % skupnega tržnega deleža in 33 % tržnega deleža na prostem trgu. Izkoriščenost zmogljivosti se je zmanjšala za 36 %. V istem obdobju se je uvoz iz zadevne države povečal za 48 %.
(83)
V obravnavanem obdobju se je celoten obseg prodaje industrije Unije zmanjšal za 12 %. Pri gibanjih, povezanih s prostim trgom, je mogoče opaziti večje negativno gibanje obsega prodaje, saj je v obravnavanem obdobju na prostem trgu prišlo do 33-odstotnega zmanjšanja.
(84)
Zmanjšanje obsega prodaje industrije Unije je spremljalo 16-odstotno skupno znižanje cen. Enako kot pri obsegu prodaje je tudi tukaj položaj še slabši na prostem trgu, kjer je bila zabeleženo 23-odstotno znižanje cen. Izguba obsega prodaje skupaj z znižanjem cen je vplivala na ravni dobička in je vodila do vsakomesečnih izgub v OP.
(85)
Edina kazalca, pri katerima je bilo zabeleženo pozitivno gibanje, sta naložbe, ki so se povečale za 27 %, in zmožnost zbiranja kapitala. Vendar naložbe niso dosegle pričakovanega donosa in so se zmanjšale med letom 2008 in OP.
(86)
Glede na navedeno je preiskava potrdila, da bi ob nadaljevanju razmer izgube, do katerih je prišlo v času preiskave, verjetno pripeljale do prekinitve kakršne koli pomembne proizvodnje vinilacetata industrije Unije, ki je namenjen za prosti trg.
(87)
Zaradi navedenih okoliščin je industrija Unije v OP utrpela znatno škodo.
E. VZROČNA ZVEZA
1. Uvod
(88)
V skladu s členom 3(6) in (7) osnovne uredbe je bilo preučeno, ali je znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, povzročil dampinški uvoz iz zadevne države. Poleg tega so se preučili tudi znani dejavniki, razen dampinškega uvoza, ki bi lahko povzročili škodo industriji Unije, da bi se zagotovilo, da se morebitna škoda, ki bi jo ti dejavniki povzročili, ne bi pripisala dampinškemu uvozu.
2. Učinek uvoza iz ZDA
2.1. Splošno
(89)
Povečanje tržnega deleža dampinškega uvoza med letom 2007 in OP jasno sovpada z izgubo tržnega deleža industrije Unije v istem obdobju. V preiskavi je bil ugotovljen tudi obstoj negativnih učinkov cen dampinškega uvoza, ki stalno nelojalno nižajo prodajne cene industrije Unije in posledično zmanjšajo njeno dobičkonosnost.
(90)
Nekatere strani so trdile, da je ta povečan uvoz preprosto nadomestil uvoz, ki so ga prej opravljale druge države uvoznice, in/ali da je posledica vedno večjega povpraševanja na trgu EU. Vendar ne podatki o uvozu (glej razpredelnico 2) ne podatki o potrošnji (glej razpredelnico 1) ne morejo potrditi te trditve. Pri tem je treba opozoriti, kot je navedeno v uvodni izjavi (43), da je bila potrošnja precej stabilna in se je v obravnavanem obdobju celo rahlo zmanjšala, medtem ko se je uvoz iz ZDA povečal za 48 %.
3. Učinki drugih dejavnikov
3.1. Učinek uvoza iz drugih tretjih držav
3.1.1. Učinek uvoza iz Saudove Arabije
(91)
Nekatere zainteresirane strani so trdile, da je uvoz VAM iz Saudove Arabije povzročil škodo industrije Unije.
(92)
Saudova Arabija je namreč, kot navedeno v uvodni izjavi (53), po ZDA druga največja izvoznica VAM v Unijo. Uvoz iz Saudove Arabije je vstopil na trg šele v OP.
(93)
Eurostatovi podatki, ki so navedeni v razpredelnici 11 v nadaljevanju, prikazujejo cene uvoza iz Saudove Arabije in drugih tretjih držav.
Razpredelnica 11
Prodajne cene izvoza iz drugih tretjih držav
EUR/tono
2007
2008
2009
OP
Saudova Arabija
n.r.
n.r.
n.r.
636
Indeks OP = 100
0
0
0
100
Drugo
878
919
473
633
(Indeks 2007 = 100)
100
105
54
72
(94)
Razpredelnica prikazuje, da je bila povprečna cena uvoza iz Saudove Arabije, ki je znašala 636 EUR, primerljiva s cenami uvoza iz drugih tretjih držav, ki so povprečno znašale 633 EUR, medtem ko so bile za 11 % višje kot povprečna cena v ZDA, ki je znašala 573 EUR.
(95)
Dejstvo, da je uvoz iz Saudove Arabije v istem cenovnem segmentu kot uvoz drugih uvoznikov, ki se občutno razlikuje od cen izvoza iz ZDA, kaže, da se proizvajalci izvozniki iz Saudove Arabije pri določanju cen in glede možnega učinka proizvajalcev Unije obnašajo drugače kot ZDA.
(96)
Glede na navedeno se lahko začasno sklene, da uvoz iz Saudove Arabije ni pretrgal vzročne zveze med dampinškim uvozom iz ZDA in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
3.2. Učinek gospodarske krize
(97)
Nekatere zainteresirane strani so trdile, da je zmanjšanje proizvodnje in obsega prodaje industrije Unije treba pripisati vedno manjši potrošnji. Te strani so prav tako trdile, da je negativno gibanje prodajnih cen povzročila svetovna gospodarska kriza.
(98)
Druge zainteresirane strani so trdile, da so vsi proizvajalci v petrokemičnem sektorju, vključno s proizvajalci VAM, med gospodarsko krizo utrpeli velike izgube in se zato izgube, ki jih je utrpela industrija Unije, ne sme pripisati dampinškemu uvozu iz zadevne države.
(99)
Vendar je ta preiskava, kot je navedeno v uvodnih izjavah (41) do (43), pokazala, da je bilo v obravnavanem obdobju zmanjšanje potrošnje Unije na prostem trgu zanemarljivo. Zato učinek gospodarske krize glede zmanjšanja potrošnje ni mogel biti vzrok za močno zmanjšanje obsega prodaje, kot je navedeno v uvodnih izjavah (62) do (64).
(100)
Analiza podatkov o dobičkonosnosti prostega trga industrije Unije je razkrila, da je poslovanje z VAM v primerjavi z drugimi podobnimi proizvedenimi kemijskimi izdelki utrpelo posebne izgube. Poleg tega se je dobičkonosnost teh drugih izdelkov po krizi izboljšala, medtem ko se je poslovanje z VAM še naprej poslabševalo. To vodi do začasnega sklepa, da, čeprav je na poslovanje z VAM najverjetneje vplivala gospodarska kriza, je treba ta sektor razlikovati od drugih petrokemičnih sektorjev zaradi stalnih izgub, ki jih je utrpel pritožnik in so se nadaljevale po krizi, kar je bilo neposredno povezano s poceni uvozom iz ZDA. Trditev je zato začasno zavrnjena.
(101)
Glede na navedeno se začasno sklene, da gospodarska kriza ni prispevala k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije, do takšne mere, da bi prekinila vzorčno zvezo med škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, in dampinškim uvozom iz ZDA.
3.3. Samopovzročena škoda
(102)
Več zainteresiranih strani je trdilo, da je pritožnik prispeval k svojemu negotovemu položaju z gradnjo dodatnih proizvodnih zmogljivosti med recesijo. Trdile so, da sta zmanjšanje prodaje in dobička povzročila recesija in pritožnikove slabe poslovne odločitve.
(103)
Več zainteresiranih strani je v nadaljevanju trdilo, da je glavni vzrok škode tehnologija, ki jo pritožnik uporablja v svojem obratu. V obravnavanem obdobju je pritožnik utrpel številne izpade proizvodnje in primere višje sile in trdili so, da je zmanjšanje pritožnikove prodaje treba pripisati številnim prekinitvam in ne dampinškemu uvozu iz ZDA. Podobni argumenti so bili podani v zvezi z pritožnikovo dobičkonosnostjo.
(104)
Glede trditve, da pritožnik ne bi smel razširiti svoje proizvodne zmogljivosti v času svetovnega upada gospodarske rasti, je treba opozoriti, da pritožnik ni nabavil nobenih novih zmogljivosti, temveč je preprosto razširil svojo proizvodno zmogljivost z optimizacijo obstoječih postopkov. Na trgu, kjer je celotna potrošnja stabilna, prodaja pa se zmanjšuje zaradi konkurenčnosti poceni uvoza, je treba to šteti za razumno poslovno odločitev. Ta trditev je zato začasno zavrnjena.
(105)
Glede trditve, da so izpadi proizvodnje, ki so nastali zaradi tehničnih težav pri pritožniku, vodili do škode, ki jo je utrpel pritožnik, je preiskava pokazala, da proizvodni postopek za VAM zahteva ciklično vzdrževanje in zaprtje obrata v rednih, načrtovanih časovnih presledkih. Zato je treba tri od petih prekinitev šteti za del rednega delovanja obrata VAM.
(106)
Poleg tega je bilo ugotovljeno, da so vsi trije načrtovani izpadi temeljili na zavedni odločitvi pritožnika, da ustavi proizvodnjo v času, ko je bil pritisk na cene dampinškega uvoza tako velik, da pritožnik ni bil več v položaju, ko bi lahko dobavljal na ravni trajnostnih cen. Med temi prekinitvami je imel pritožnik zadostne ravni zaloge, da je dostavljal manjše količine, po katerih se je povpraševalo na podlagi sklenjenih pogodb ali prek promptne prodaje. Poleg tega so vedno manjše ravni zalog, kot je navedeno v uvodni izjavi (72), potrdile, da so bile v obravnavanem obdobju opravljene stalne dobave.
(107)
Na podlagi tega je bilo ugotovljeno, da celoten učinek pritožnikovih izpadov ni bil takšen, da bi prekinil vzorčno zvezo. Zato so bili argumenti, ki so jih podale zainteresirane strani glede samopovzročene škode, zavrnjeni.
3.4. Dostop do surovin: naravna konkurenčna prednost proizvajalcev v zadevni državi
(108)
Več zainteresiranih strani je trdilo, da je treba za enega od glavnih virov pritožnikovih težav šteti njegovo odvisnost od zunanjih dobaviteljev surovin in ne dampinški uvoz. Trdile so tudi, da imajo izvozniki iz ZDA naravno konkurenčno prednost, saj imajo dostop do cenejših surovin, in sicer etilena in ocetne kisline.
(109)
Glede domnevnih težav z viri surovin, ki so pritožniku na voljo, podan argument ni utemeljen, saj je bilo ugotovljeno, da pritožnik prav tako uživa koristi prednostnih kanalov, in sicer surovin, pridobljenih iz samih proizvodnih obratov dobavitelja in od sestrske družbe. Skladno s tem so bile cene surovin tako primerljive s tržnimi cenami zadevne države.
(110)
Iz tega sledi, da, čeprav so bile mogoče splošne cene glavne surovine za proizvodnjo VAM dejansko nižje v ZDA kot na trgu Unije, to ni vplivalo na stroške pritožnika.
(111)
Dejstvo, da je razlika v cenah surovin lahko le delno vplivala na težave pritožnika, je bilo nadalje podprto z dejstvom, da so bili za druge izdelke, ki jih proizvaja pritožnik in vsebujejo enake surovine, zabeleženi znatno boljši rezultati o dobičkonosnosti.
(112)
Glede na navedeno se začasno sklene, da vpliv cen surovin ni bil takšen, da bi pretrgal vzročno zvezo med dampinškim uvozom iz ZDA in znatno škodo za industrijo Unije.
4. Sklep o vzročni zvezi
(113)
Tako se je sklenilo, da obstaja vzročna zveza med škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, in dampinškim uvozom iz ZDA. Drugi možni vzroki škode, kot so učinek uvoza iz tretjih držav, vpliv gospodarske krize, naravna konkurenčna prednost proizvajalcev izvoznikov pri surovinah in samopovzročena škoda, so bili analizirani in noben od njih ni imel takega učinka na položaj industrije Unije, da bi prekinil vzorčno zvezo, ki je bila ugotovljena med dampinškim uvozom iz ZDA in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
(114)
Zato se na podlagi zgornje analize učinkov vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Unije začasno sklene, da obstaja vzročna zveza med dampinškim uvozom iz ZDA in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije v OP.
F. INTERES UNIJE
1. Interes industrije Unije
(115)
Preiskava je pokazala, da je industrija Unije utrpela znatno škodo zaradi učinkov dampinškega uvoza, ki je nelojalno znižal prodajne cene, kot je navedeno v uvodni izjavi (48) in naslednjih uvodnih izjavah.
(116)
Industrija Unije vlaga sredstva v izboljšanje svoje učinkovitosti in postopno poenostavlja svoje proizvodne postopke. Lahko se pričakuje, da bi ukrepi preprečili nadaljnjo nepošteno konkurenco poceni dampinškega uvoza in posledično omogočili okrevanje industrije Unije.
(117)
Če se ukrepi ne bodo uvedli, po drugi strani trenutni finančni položaj in dobičkonosnost industrije Unije, kot sta analizirana v uvodnih izjavah (54) in naslednjih uvodnih izjavah te preiskave, nista dovolj stabilna, da bi se še naprej zoperstavljala pritisku dampinškega uvoza. To bi verjetno vodilo do prekinitve ali znatnega zmanjšanja proizvodnje industrije Unije za prosti trg.
(118)
Glede na navedeno analizo se pričakuje, da bi uvedba začasnih ukrepov koristila industriji Unije.
2. Interes uvoznikov
(119)
Komisija je vprašalnike poslala dvema znanima nepovezanima uvoznikoma, ki sta se javila v roku iz obvestila o začetku postopka.
(120)
Preiskava je pokazala, da je znaten del njegovega celotnega prihodka od prodaje povezan z zadevnim izdelkom.
(121)
Opravljena je bila analiza učinka dajatev na uvoznikovo dobičkonosnost. Analiza je pokazala, da sta bila dobiček in pribitek od uvoza takšna, da bi uvedba ukrepov dejansko lahko vodila do zmanjšanja njegove dobičkonosnosti. Če se bodo ukrepi uvedli, bi z vidika stroškov posledično najverjetneje vplivali na uvoznikovo poslovanje. Kljub temu je uvoznik potrdil, da bi lahko glede na trenutne tržne razmere prenesel vsaj del povečanih stroškov na svoje stranke, saj se pričakuje, da bo povpraševanje ostalo nespremenjeno. Poleg tega je preiskava razkrila, da lahko uvoznik začne dobavljati izdelek pri proizvajalcih, za katere dajatev ne velja, kot so tajvanski izvozniki ali proizvajalci Unije.
(122)
Glede na navedeno se sklene, da bi bil učinek uvedbe ukrepov na uvoznike omejen.
3. Interes uporabnikov
(123)
Uporabniki so pokazali velik interes za ta primer. V preiskavi je sodelovalo dvanajst uporabnikov, od katerih sta bila dva preverjena na podlagi njunega obsega uvoza iz zadevne države. Te družbe se nahajajo po vsej Uniji ter so prisotne v sektorju industrijskih namenov uporabe, kot so premazi, barve in lepila.
(124)
Uvoz sodelujočih uporabnikov po Eurostatovih podatkih znaša približno eno tretjino celotnega uvoza iz ZDA. Preiskava je pokazala, da je 30 % nakupov VAM sodelujočih uporabnikov s poreklom iz ZDA, 57 % pa jih je s poreklom iz EU.
(125)
Preiskava je pokazala, da je VAM predstavljal v povprečju eno tretjino proizvodnih stroškov dveh preverjenih uporabnikov.
(126)
Nekateri uporabniki so trdili, da bi uvedba ukrepov povečala njihove proizvodne stroške ter da bi bilo to zvišanje stroškov težko prenesti na stranke zaradi močne konkurence na trgu. Domnevno naj bi ta težava povzročila zmanjšanje tržnega deleža uporabnikov v korist njihovim konkurentom zunaj Unije ali spremembo trenutnega proizvodnega postopka v postopek, pri katerem se zadevni izdelek ne uporablja. Končna posledica ukrepov naj bi bilo pomembno znižanje stopenj dobička uporabnikov.
(127)
Dva od teh uporabnikov sta navedla, da bi znižane stopnje dobička vodile do manjših naložb njuno v proizvodnjo, kar bi posledično vplivalo na zaposlenost.
(128)
Glede trditve o znižanju stopnje dobička se ob upoštevanju zdravih stopenj dobičkonosnosti pričakuje, da bi v primeru, če uporabniki ne bi mogli prenesti zvišanja stroškov na stranke, uvedba dajatev le rahlo znižala njihove stopnje dobička. Zato ni verjetno, da bi prišlo do motenj pri naložbah v proizvodnjo in do znatno škodljivega učinka na zaposlenost. Na podlagi navedenega je trditev zavrnjena.
(129)
Glede trditve, da bi ukrepi na uvoz zadevnega izdelka škodili konkurenčnosti uporabnikov Unije, ker bi zvišali njihove proizvodne stroške in dajali prednost uvozu izdelkov s konca proizvodne verige iz drugih tretjih držav, je treba opozoriti, da namen dajatev ni ustaviti uvoz in da raven ukrepov ni takšna, da bi preprečila uporabnikom dobavljanje iz ZDA. Namen protidampinških dajatev je ponovna vzpostavitev poštenih pogojev poslovanja za zadevni izdelek na trgu Unije. Na podlagi navedenega in ob upoštevanju, da je le ena tretjina potrošnje VAM uporabnikov s poreklom iz ZDA, je trditev zavrnjena.
(130)
Poleg navedenega je treba prav tako poudariti, da je veliko uporabnikov zaradi redkih virov dobave VAM kot prednostno nalogo navedlo zadostno ponudbo VAM s poreklom iz Unije. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je preiskava pokazala obstoj verjetnosti za skorajšnjo prekinitev oskrbe prostega trga z VAM, če se ukrepi ne uvedejo. V povezavi z raznovrstnostjo oskrbe bi bila uvedba ukrepov prav tako v interesu uporabnikov Unije.
(131)
Glede na navedeno se začasno sklene, da bi bili kakršni koli negativni učinki uvedbe ukrepov na uporabnike omejeni.
4. Sklep o interesu Unije
(132)
Glede na navedeno se začasno sklene, da na podlagi razpoložljivih informacij o interesu Unije ni mogoče jasno skleniti, da uvedba začasnih ukrepov na uvoz vinilacetata s poreklom iz ZDA ne bi bila v interesu Unije.
G. PREDLOG ZAČASNIH PROTIDAMPINŠKIH UKREPOV
(133)
Glede na navedene sklepe o dampingu, škodi, vzročni zvezi in interesu Unije je treba uvesti začasne protidampinške ukrepe, da se prepreči, da bi dampinški uvoz še naprej povzročal škodo industriji Unije.
1. Stopnja odprave škode
(134)
Za določitev ravni teh ukrepov so se upoštevale ugotovljene stopnje dampinga in višina dajatve, potrebne za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Unije.
(135)
Pri izračunu višine dajatve, potrebne za odpravo učinkov škodljivega dampinga, se je štelo, da morajo vsi ukrepi industriji Unije omogočiti, da pokrije svoje proizvodne stroške in ustvari dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga industrija te vrste v panogi lahko ustvarila v običajnih konkurenčnih razmerah, tj. brez dampinškega uvoza, od prodaje podobnega izdelka v Uniji.
(136)
Zato se je stopnja odprave škode izračunala na podlagi primerjave med povprečno ceno dampinškega uvoza in ciljno ceno industrije Unije. Ciljna cena je bila določena tako, da se je proizvodnim stroškom industrije Unije prištela ciljna stopnja dobička. Ciljna stopnja dobička je bila začasno določena na raven 9,9 %. Ta stopnja dobička je bila določena glede na dobičkonosnost na osnovi povprečnega donosa (merjenega kot EBITDA/prodaje), ki so ga družbe iz petrokemične industrije v sektorju, podobnem VAM, ustvarile v obdobju 2007-2009.
(137)
Posledične stopnje nelojalnega nižanja ciljnih cen so višje od 30 %.
2. Začasni ukrepi
(138)
Glede na navedeno in v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe se šteje, da je treba za uvoz s poreklom iz zadevne države uvesti začasne protidampinške ukrepe na ravni stopenj dampinga in škode, ki je nižja, v skladu s pravilom nižje dajatve. V tem primeru se stopnja dajatve določi na ugotovljenih stopnjah dampinga.
(139)
Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe iz te uredbe so bile določene na podlagi ugotovitev sedanje preiskave. Zato odražajo položaj teh družb med preiskavo. Te stopnje dajatev se (za razliko od dajatve na ravni države, ki se uporablja za „vse druge družbe“) uporabljajo izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz ZDA, ki so jih proizvedle navedene družbe oziroma posamezni pravni subjekti. Uvoženi izdelki, ki jih proizvaja katera koli druga družba, ki ni izrecno navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, ne morejo uporabiti teh stopenj, pri čemer zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vsa druga podjetja“.
(140)
Vsak zahtevek glede uporabe teh stopenj protidampinške dajatve za posamezne družbe (npr. zaradi spremembe imena družbe ali ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) je treba nemudoma vložiti pri Komisiji (3), skupaj z vsemi potrebnimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje ter domače in izvozne prodaje, ki je na primer povezana s to spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Komisija bo, če bo primerno, po posvetovanju s svetovalnim odborom Uredbo ustrezno spremenila, tako da bo posodobila seznam družb, za katere veljajo individualne stopnje dajatev.
(141)
Na podlagi navedenega so predlagane protidampinške stopnje dajatve, izražene kot CIF meja Unije, začasno naslednje:
Družba
Stopnja dampinga
Stopnja škode
Začasne stopnje dajatev
Celanese Ltd.
12,1 %
38,4 %
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
65,8 %
13 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
66,2 %
13,8 %
Vse druge družbe
13,8 %
66,2 %
13,8 %
H. RAZKRITJE
(142)
Zaradi dobrega upravljanja je treba opredeliti obdobje, v katerem lahko zainteresirane strani, ki so se javile v roku iz obvestila o začetku postopka, v pisni obliki izrazijo stališča in zahtevajo zaslišanje. Poleg tega je treba navesti, da so ugotovitve v zvezi z uvedbo protidampinških dajatev za namene te uredbe začasne in se lahko za kakršno koli dokončno ugotovitev ponovno proučijo -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Na uvoz vinilacetata s poreklom iz Združenih držav Amerike, ki se trenutno uvršča pod oznako KN 2915 32 00, se uvede začasna protidampinška dajatev.
2. Stopnja začasne protidampinške dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve, za izdelek iz odstavka 1, ki ga proizvajajo spodaj navedene družbe, je:
Družba
Protidampinška dajatev
Dodatna oznaka TARIC
Celanese Ltd.
12,1 %
B233
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
B234
The Dow Chemical Company
13,8 %
B235
Vse druge družbe
13,8 %
B999
3. Sprostitev izdelka iz odstavka 1 v prosti promet v Uniji je predmet varščine, ki je enaka znesku začasne dajatve.
4. Če ni drugače določeno, se uporabljajo veljavne določbe o carinah.
Člen 2
Brez poseganja v člen 20 Uredbe (ES) št. 1225/2009 lahko zainteresirane strani v enem mesecu od začetka veljavnosti te uredbe zahtevajo razkritje bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba, ter v pisni obliki izrazijo svoje stališče in prosijo za ustno zaslišanje pred Komisijo.
V skladu s členom 21(4) Uredbe (ES) št. 1225/2009 lahko zadevne strani predložijo pripombe v zvezi z uporabo te uredbe v enem mesecu od dneva začetka njene veljavnosti.
Člen 3
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Člen 1 te uredbe se uporablja šest mesecev.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 16. avgusta 2011