РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 23 май 2012 година
за прекратяване на антисубсидийната процедура по отношение на вноса на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия
(2012/278/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 14 от него,
след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Временни мерки
(1)
С Регламент (ЕС) № 115/2012 (2) („временният регламент“) Европейската комисия („Комисията“) наложи временно изравнително мито върху вноса на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия („Индия“ или „засегнатата държава“).
(2)
Процедурата беше открита на 13 май 2011 г. (3) след жалба, подадена на 31 март 2011 г. от European Industrial Fasteners Institute (EIFI) („жалбоподателят“) от името на производители, които представляват повече от 25 % от общото производство в Съюза на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части.
(3)
Както е посочено в съображение 21 от временния регламент, разследването на субсидирането и вредата обхвана периода от 1 април 2010 г. до 31 март 2011 г. („разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, имащи отношение към оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2008 г. до края на РП („разглежданият период“).
1.2. Последваща процедура
(4)
След разгласяването на съществените факти и съображения, въз основа на които бе взето решението за налагане на временни изравнителни мерки („временното разгласяване“), няколко заинтересовани страни предоставиха в писмен вид своите становища относно временните констатации. На страните, които пожелаха да бъдат изслушани, беше предоставена такава възможност.
(5)
Комисията продължи да търси и проверява цялата информация, която смяташе за необходима за изготвянето на своите окончателни констатации. Устните и писмените коментари, представени от заинтересованите страни, бяха разгледани и в случаите, в които това бе целесъобразно, временните констатации бяха съответно изменени.
(6)
Впоследствие всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, въз основа на които се възнамеряваше да се прекрати антисубсидийната процедура по отношение на вноса на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия и да се освободят обезпечените с временното мито суми („окончателното разгласяване“). На страните бе даден срок, в който могат да представят своите коментари по окончателното разгласяване.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(7)
След окончателното разгласяване една от страните повтори коментарите си относно определението на разглеждания продукт и на сходния продукт в съображения 22 и 23 от временния регламент, като заяви, че някои видове на продукта следва да бъдат изключени от продуктовия обхват на настоящото разследване.
(8)
При разследването обаче беше потвърдено, че различните видове на продукта са включени в описанието на разглеждания продукт и на сходния продукт и имат еднакви основни физически, химически и технически характеристики и видове крайна употреба, поради което принадлежат на една и съща категория на продукта. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(9)
Поради липса на други коментари относно разглеждания продукт и сходния продукт констатациите в съображения 22 и 23 от временния регламент се потвърждават.
3. СУБСИДИРАНЕ
3.1. Въведение
(10)
В съображение 24 от временния регламент са посочени схемите, за които се твърди, че включват предоставянето на субсидии, а именно:
а)
схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения (Duty Entitlement Passbook Scheme - „DEPBS“);
б)
схема за предварителни разрешения (Advance Authorisation Scheme - „AAS“);
в)
схема за насърчаване на износа чрез внос на средства за производство (Export Promotion Capital Goods Scheme - „EPCGS“);
г)
схема за експортно ориентирани единици (Export Oriented Units Scheme - „EOUS“);
д)
схема за фокусиране върху продукта (Focus Product Scheme - „FPS“);
е)
схема за експортно кредитиране (Export Credit Scheme - „ECS“);
ж)
схема за освобождаване от данък върху електроенергията.
(11)
Индустрията на Съюза изрази съмнение дали Комисията не е пропуснала да вземе предвид някои схеми за субсидиране, като вследствие на това изрази становището, че субсидиите, за които е установено, че са били получавани от индийските производители, са оценени на по-ниска стойност от действителната.
(12)
В отговор на това следва да се отбележи, че в жалбата са посочени голям брой национални и местни схеми за субсидиране, които бяха включени във въпросника до производителите износители от Индия и бяха разследвани от Комисията. Единствено за изброените в съображение 10 по-горе схеми обаче бе установено, че са били средство за предоставяне на субсидии на разследваните производители износители, включени в извадката.
(13)
Поради липсата на други коментари констатациите в съображения 24-27 от временния регламент се потвърждават.
(14)
Не бяха получени коментари по констатациите относно FPS и схемата за освобождаване от данък върху електроенергията. Съдействащите производители износители от Индия представиха подробни коментари по отношение на схемите DEPBS, AAS, EPCGS и ECS. Повечето коментари бяха свързани с изчисленията на размера на субсидията, а в резултат на някои от коментарите тези изчисления бяха минимално коригирани. Цялостните заключения относно тези схеми обаче не бяха повлияни от коментарите и се потвърждават. Бяха получени коментари и по схемата EOUS. Като се вземе предвид влиянието на тези коментари по схемата EOUS, обобщени по-долу в съображения 13-19, не е необходимо подробно възпроизвеждане на другите получени коментари по посочените по-горе четири схеми.
3.2. Схема за експортно ориентирани единици (EOUS)
3.2.1. Общи положения
(15)
Следва да се припомни, че в съответствие с посоченото в раздел 3.5 от временния регламент ключово задължение на съответната експортно ориентирана единица („EOU“), посочено в документа „Политика за външната търговия“ за периода 2009-2014 г., е да постигне нетни външнотърговски („НВТ“) приходи, което означава, че през съответния референтен период (петгодишен) общата стойност на износа трябва да бъде по-висока от общата стойност на внесените стоки. По принцип всички предприятия, които поемат задължение да изнасят всичките си произведени стоки или услуги, могат да се ползват от схемата EOUS. В замяна дружествата, които са със статут на експортно ориентирани единици, имат право да ползват някои отстъпки, изброени в съображение 71 от временния регламент. Тези отстъпки представляват финансово участие от страна на правителството на Индия („ПИ“) по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент и чрез тях се предоставя полза на експортно ориентираните единици. Те зависят правно от извършването на износ и поради това се считат за специфични и подлежащи на изравняване в съответствие с член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(16)
Във временния регламент беше посочено, че схемата EOUS не може да се разглежда като допустима схема за възстановяване на мита или схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, тъй като не отговаря на строгите правила, определени в приложение I (букви з) и и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Действително, не беше установено, че ПИ има на разположение система или процедура за проверка, посредством която да се потвърди дали и в какви количества набавените безмитно и/или освободени от данък върху продажбите суровини и материали са били вложени в производството на изнасяния продукт (вж. раздел II, точка 4 от приложение II към основния регламент, а по отношение на схемите за възстановяване за заместители - раздел II, точка 2 от приложение III към основния регламент). С действащата система за проверка се цели проследяване на изпълнението на задължението за осигуряване на НВТ приходи, а не на влагането на внасяните стоки в производството на изнасяни стоки.
(17)
След временното разгласяване не бяха повдигнати аргументи по същество, насочени срещу описаното по-горе естество на схемата EOUS, и по-специално липсата на ефективна система за проверка и изпълняването на условията за прилагане на изравнителни мерки. Поради това се потвърждават заключенията относно схемата EOUS, изложени накратко в съображения 78-81 от временния регламент.
3.2.2. Становище на Viraj Profiles Limited
(18)
Единствената включена в извадката страна със статут на EOU беше дружеството Viraj Profiles Limited („Viraj“). Установеният на предварителния етап размер на субсидията за посочения производител като експортно ориентирана единица беше 2,73 %, като общият размер на субсидията беше 3,2 %. В обемно изражение Viraj представляваше 87 % от вноса от Индия в Съюза.
(19)
Както вече беше посочено в съображение 77 от временния регламент, Viraj представи подробни коментари по схемата. Засегнатият производител износител изрази твърдението, че изчислената по схемата субсидия не отговаря на условията по член 15, параграф 1 от основния регламент, в съответствие с който размерът на изравнителното мито не трябва да надвишава размера на действително получените от дружеството и подлежащи на изравняване субсидии. Той заяви, че поради това общият размер на субсидията за дружеството би следвало да е под 2 %, т.е. de minimis. Дружеството представи подробни счетоводни данни в подкрепа на твърдението си.
(20)
Твърдението беше надлежно разгледано. Беше възможно да се установи връзка между представените от Viraj подробни счетоводни данни и проверените на място счетоводни данни, като въз основа на тези данни беше направен изводът, че подлежащата на изравнителни мерки полза, получена от дружеството през разследвания период, действително е оценена на по-високо от реалното ниво. Поради това изравнителното мито за Viraj беше съответно преизчислено.
(21)
Впоследствие размерът на субсидията за Viraj по схемата EOUS беше преизчислен и окончателно определен на 0,44 %. С включването на размерите на субсидията, установени за схемите EPCGS (преизчислен на 0,05 %), ECS (преизчислен на 0,12 %) и схемата за освобождаване от данък върху електроенергията (0,09 %), общият размер на субсидията за Viraj беше окончателно определен на 0,7 %, т.е. под прага de minimis.
3.2.3. Коментари на индустрията на Съюза относно окончателното разгласяване
(22)
След окончателното разгласяване от страна на индустрията на Съюза бяха представени коментари, съдържащи твърдението, че изчисленията, извършени във връзка с получените от Viraj ползи по схемата EUOS, са необосновани и неточни. Твърдеше се, че анализът на Комисията е непълен и непоследователен по отношение на начина, по който институциите обикновено прилагат изравнителни мерки за тази схема, и че не са взети предвид други възможни сценарии, при които Viraj да е реализирало освободения от мито внос по неправомерен начин. Освен това от индустрията на Съюза изразиха твърдението, че късното представяне от страна на Viraj на неповерителните коментари относно временното разгласяване сериозно е накърнило правото на защита на индустрията на Съюза.
(23)
По отношение на преизчислението на маржа на субсидията на Viraj следва да бъде пояснено, че посоченият производител износител беше доказал, че определеното временно изравнително мито превишава размера на действително получените и подлежащи на изравняване субсидии. Действително, дружеството доказа, че потенциалното неплатено мито е било оценено на по-високо от действителното ниво, поради което то трябваше да бъде коригирано в окончателното изчисление. Налагането на изравнителни мерки по отношение на определено финансово участие, с което ясно и недвусмислено не се предоставя каквато и да е полза на Viraj, щеше да противоречи на разпоредбите в член 3 от основния регламент. Смята се обаче, че във връзка с някои сделки със схемата са предоставени специфични субсидии на засегнатото дружество, по отношение на които следва да бъдат наложени изравнителни мерки. Поради това този подход съответства напълно на досегашния начин, по който институциите са прилагали изравнителни мерки по отношение на схемата. В съответствие с това преразглеждането на маржа на субсидията по схемата EOUS отговаря напълно на разпоредбите в член 15, параграф 1 от основния регламент.
(24)
Що се отнася до твърдението за нарушаване на правото на защита на индустрията на Съюза, следва да бъде отбелязано, че коментарите на Viraj относно изчислението на субсидията по схемата EOUS бяха включени също в две неповерителни становища, представени преди налагането на временните мерки, както и в две последващи неповерителни становища. Първото от тези становища с основно значение, което даде на Комисията основание да направи задълбочен анализ на въпроса и в крайна сметка да преразгледа позицията си, беше представено през декември 2011 г. и беше включено в съображение 77 от временния регламент. Всички споменати по-горе документи бяха незабавно включени в досието за проверка от заинтересованите страни. Коментарите на Viraj относно временното разгласяване само резюмираха вече представената в предишните становища позиция. Въпреки че неповерителната версия на коментарите на Viraj относно временното разгласяване действително беше представена на късен етап, Комисията незабавно я предостави на вниманието на индустрията на Съюза, на която беше даден допълнителен период, за да направи своите коментари по нея.
(25)
С оглед на изложеното по-горе твърденията на индустрията на Съюза трябваше да бъдат отхвърлени.
3.2.4. Други въпроси, свързани със субсидиране
(26)
Бяха получени коментари и по отношение на изчислението на маржа на субсидиране на съдействащите, но невключени в извадката производители износители, и на остатъчния марж на субсидиране. Освен това единственият производител износител, който беше поискал индивидуално разглеждане, настоя искането му да бъде разгледано. При все това с оглед на заключенията в раздела за причинно-следствената връзка по-долу не е необходимо по тези въпроси да бъде оформено окончателно становище.
4. ИНДУСТРИЯ НА СЪЮЗА
(27)
Поради липса на коментари относно производството на Съюза и индустрията на Съюза констатациите в съображения 120-123 от временния регламент се потвърждават.
5. ВРЕДА
5.1. Предварителни бележки и потребление на Съюза
(28)
Поради липса на коментари относно предварителните бележки и потреблението в Съюза констатациите в съображения 124-130 от временния регламент се потвърждават.
5.2. Внос от засегнатата държава
(29)
Една от страните заяви, че предварителният анализ на промените на цените на вноса от Индия и на подбиването на цените въз основа на средните цени е подвеждащ, тъй като според твърдението при него не се вземат предвид измененията на продуктовия микс през дадена година спрямо предходната през разглеждания период.
(30)
В това отношение следва да се отбележи, че данни за цените по вид на продукта са налице само за РП, за който от производителите износители и производителите от Съюза е поискано да включат в отговорите си на въпросника подробен списък на своите сделки. Поради това предвид липсата на данни по вид на продукта за другите години през разглеждания период значим анализ на промените на цените на вноса може да бъде направен само въз основа на средните цени. Следва също да се отбележи, че въпросната страна не представи доказателства за това защо анализът на промените на цените на вноса трябва да се счита за подвеждащ. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(31)
Що се отнася до подбиването на цените, следва да се припомни, че както е посочено в съображение 134 от временния регламент, за целите на установяването на подбиване на цените през РП бяха сравнени среднопретеглените продажни цени на включените в извадката производители от Съюза по вид на продукта за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, със съответните среднопретеглени цени на вноса от Индия за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани за отчитане на съществуващите мита и разходите, последващи вноса.
(32)
Освен това, както е посочено в съображение 135 от временния регламент, сравняването на цените беше направено за всеки отделен вид сделки на същото ниво на търговия. Поради това твърдението на посочената страна относно подбиването на цените беше отхвърлено.
(33)
Поради липса на други коментари относно вноса от засегнатата държава констатациите в съображения 131-135 от временния регламент се потвърждават.
5.3. Икономическо състояние на индустрията на Съюза
5.3.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(34)
Една от страните заяви, че извършеният в рамките на временния регламент анализ на намалението на производството на индустрията на Съюза е подвеждащ, и изрази твърдението, че намалението на производствените обеми следва да се разглежда във връзка с неизползвания капацитет на индустрията на Съюза, при който също се наблюдава тенденция на намаление през разглеждания период.
(35)
При разследването се установи, че спадът на производството е придружен с намаление на продажбите и увеличение на запасите. При това положение някои от производителите от Съюза са били принудени да затворят някои от своите производствени линии, с което се обяснява намалението на използването на капацитета. Поради това твърдението на страната беше отхвърлено.
(36)
Поради липса на други коментари относно производството, производствения капацитет и използването на капацитета констатациите в съображения 137 и 138 от временния регламент се потвърждават.
5.3.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(37)
Поради липса на коментари относно промените на обема на продажбите и пазарния дял на индустрията на Съюза констатациите в съображение 139 от временния регламент се потвърждават.
5.3.3. Растеж
(38)
Поради липса на коментари относно растежа констатациите в съображение 140 от временния регламент се потвърждават.
5.3.4. Трудова заетост
(39)
Поради липса на коментари относно трудовата заетост констатациите в съображения 141 и 142 от временния регламент се потвърждават.
5.3.5. Средни единични цени в Съюза
(40)
Поради липса на коментари относно средните единични цени в Съюза констатациите в съображения 143 и 144 от временния регламент се потвърждават.
5.3.6. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(41)
Поради липса на коментари относно рентабилността, паричния поток, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите и способността за привличане на капитал констатациите в съображения 145-148 от временния регламент се потвърждават.
5.3.7. Стокови запаси
(42)
Една от страните поиска от Комисията да представи данни относно реалните промени на нивото на стоковите запаси през разглеждания период, вместо индексирани данни, като заяви, че индексирането не дава възможност за ефективни коментари или за оценка на нивото на запасите като процент от продажбите на индустрията на Съюза.
(43)
От съображения за поверителност, както е обяснено в съображение 127 от временния регламент, беше необходимо някои микропоказатели, включително стоковите запаси, да бъдат индексирани. При всички положения представените в таблица 10 от временния регламент индексирани данни за стоковите запаси на индустрията на Съюза в края на периода дават възможност за достатъчно добро разбиране на промените на запасите през разглеждания период. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(44)
Поради липса на други коментари относно стоковите запаси констатациите в съображение 149 от временния регламент се потвърждават.
5.3.8. Ниво на маржа на субсидията
(45)
Припомня се, че за най-големия индийски производител износител, представляващ 87 % от индийския износ за Съюза през РП, беше установено, че не е получавал субсидии. Съответно субсидираният внос е възлизал на 13 % от общия обем на износа на разглеждания продукт от Индия за Съюза. Като се имат предвид обемът, пазарният дял и цените на субсидирания внос от Индия, въздействието на действителните маржове на субсидията върху индустрията на Съюза може да се смята за несъществено.
5.3.9. Заключение относно вредата
(46)
При разследването беше потвърдено, че при по-голямата част от показателите за вредата е налице тенденция на намаляване през разглеждания период. Поради това заключението от съображения 151-153 от временния регламент, че индустрията на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 8, параграф 5 от основния регламент, се потвърждава.
6. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
6.1. Въведение
(47)
В съответствие с член 8, параграфи 5 и 6 от основния регламент, беше разгледано дали субсидираният внос с произход от Индия е причинил вреда на индустрията на Съюза до такава степен, че тази вреда да бъде класифицирана като съществена. Разгледани бяха и други известни фактори, различни от субсидирания внос, които същевременно биха могли да нанесат вреда на индустрията на Съюза, за да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези други фактори, не е счетена за дължаща се на субсидирания внос.
(48)
Както е обяснено в съображения 18-21 по-горе, беше установено, че маржът на субсидията на най-големия индийски производител износител, който през РП реализира 87 % от индийския износ за Съюза, е de minimis по смисъла на член 14, параграф 5 от основния регламент, поради което неговият износ се счита за несубсидиран за целите на настоящото разследване. Следователно едва 13 % от индийския износ на разглеждания продукт за Съюза през РП е бил субсидиран. Пазарният дял на този субсидиран внос през РП е бил 2 %.
6.2. Въздействие на субсидирания внос
(49)
Разследването показа, че потреблението в Съюза е нараснало с 9 % през разглеждания период, докато обемът на продажбите на индустрията на Съюза е намалял с 14 %, а пазарният дял е намалял с 21 %.
(50)
По отношение на цените беше установено, че средните цени на субсидирания внос подбиват средните продажни цени на индустрията на Съюза на пазара на Съюза. Те обаче са били с около 12 % по-високи от цените на индийското дружество, за което не беше установено субсидиране.
(51)
С оглед на гореизложеното се смята, че ограниченият обем на субсидирания внос от Индия, който е осъществен на цени, по-високи от цените на несубсидирания внос, може да е изиграл само силно ограничена роля, ако изобщо е бил от значение, за влошаването на състоянието на индустрията на Съюза поради нанесена вреда.
6.3. Въздействие на други фактори
6.3.1. Несубсидиран внос от Индия
(52)
Общият обем на вноса от Индия се е увеличил драстично с 65 % през разглеждания период, като е повишил своя пазарен дял от 12,1 % на 18,3 %. Както беше обяснено по-горе обаче, несубсидираният внос е представлявал 87 % от общия обем на индийския внос през РП, което съответства на пазарен дял от 15 % през РП, в сравнение с пазарен дял от 2 % на субсидирания внос от Индия за същия период.
(53)
Цените на вноса от Индия са намалели като цяло с 9 % през разглеждания период, като през цялото време са се запазили по-ниски от цените на вноса от останалата част от света и от продажните цени на индустрията на Съюза. Необходимо е да се отбележи обаче, че както беше обяснено в съображение 50, за средните цени на несубсидирания внос беше установено, че подбиват цените на индустрията на Съюза в значително по-голяма степен, отколкото тези на субсидирания внос.
6.3.2. Внос от други трети държави
(54)
Поради липса на коментари относно вноса от други трети държави констатациите в съображения 161-165 от временния регламент се потвърждават.
6.3.3. Икономическата криза
(55)
Поради липса на коментари относно въздействието на икономическата криза върху понесената от индустрията на Съюза вреда констатациите в съображения 166-169 от временния регламент се потвърждават.
6.3.4. Износ, осъществен от включената в извадката индустрия на Съюза
(56)
Поради липса на коментари относно износа, осъществен от включената в извадката индустрия на Съюза, констатациите в съображение 170 от временния регламент се потвърждават.
6.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(57)
С гореизложения анализ беше доказано, че през разглеждания период е отбелязано значително увеличение на обема и на пазарния дял на вноса на ниски цени с произход от Индия. Освен това беше установено, че този внос постоянно е подбивал цените на индустрията на Съюза на пазара на Съюза.
(58)
Въпреки това, с оглед на констатацията, че износът на най-големия индийски производител износител, който е представлявал 87 % от индийския износ за Съюза през РП, не е бил субсидиран, се смята, че не съществуват достатъчно основания за установяване на причинно-следствена връзка между субсидирания внос, който възлиза на едва 13 % от общото количество на износа от Индия, и претърпяната от индустрията на Съюза вреда. Действително не може да се твърди, че субсидираният износ от Индия, с оглед на ограничения му обем и силно ограничения му пазарен дял (2 %), както и на факта, че цените на този внос са били средно с 12 % по-високи от цените на несубсидирания внос, е бил причината за претърпяната от индустрията на Съюза вреда.
(59)
Анализът на другите известни фактори, които са могли да причинят вреда на индустрията на Съюза, сред които са несубсидираният внос, вносът от други трети държави, икономическата криза и износът, осъществен от включената в извадката индустрия на Съюза, показа, че понесената от индустрията на Съюза вреда се дължи на въздействието на несубсидирания внос от Индия, който представлява 87 % от целия индийски износ за Съюза през РП и който е осъществен на значително по-ниски цени в сравнение със субсидирания внос.
7. ПРЕКРАТЯВАНЕ НА АНТИСУБСИДИЙНАТА ПРОЦЕДУРА
(60)
Поради липса на съществена причинно-следствена връзка между субсидирания внос и понесената от индустрията на Съюза вреда се смята, че не са необходими изравнителни мерки, и поради това настоящата антисубсидийна процедура следва да бъде прекратена в съответствие с член 14, параграф 2 от основния регламент.
(61)
Жалбоподателят и всички останали заинтересовани страни бяха информирани за това и им беше предоставена възможност за коментари. Получените коментари не промениха заключението, че настоящата антисубсидийна процедура следва да бъде прекратена,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Антисубсидийната процедура по отношение на вноса на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия, понастоящем класирани в кодове по КН 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 и 7318 15 70, се прекратява.
Член 2
Обезпечените суми чрез облагането с временно изравнително мито в съответствие с Регламент (ЕС) № 115/2012 на вноса на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия се освобождават.
Член 3
Настоящото решение влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Брюксел на 23 май 2012 година.
SKLEP KOMISIJE
z dne 23. maja 2012
o ustavitvi protisubvencijskega postopka za uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz Indije
(2012/278/EU)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 14 Uredbe,
po posvetovanju s svetovalnim odborom,
ob upoštevanju naslednjega:
1. POSTOPEK
1.1 Začasni ukrepi
(1)
Evropska komisija („Komisija“) je z Uredbo (EU) št. 115/2012 (2) („začasna uredba“) uvedla začasno izravnalno dajatev na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz Indije („Indija“ ali „zadevna država“).
(2)
Postopek se je začel 13. maja 2011 (3) na podlagi pritožbe, ki jo je 31. marca 2011 vložil Evropski zavod za industrijske pritrdilne elemente - EIFI („pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov v Uniji.
(3)
Kot navaja uvodna izjava 21 začasne uredbe, je preiskava subvencije in škode zajemala obdobje od 1. aprila 2010 do 31. marca 2011 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Preučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2008 do konca OP („obravnavano obdobje“).
1.2 Nadaljnji postopek
(4)
Po razkritju bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta odločitev o uvedbi začasnih izravnalnih ukrepov („začasno razkritje“), je več zainteresiranih strani predložilo pisna stališča v zvezi z začasnimi ugotovitvami. Strani, ki so to zahtevale, so imele možnost za zaslišanje.
(5)
Komisija je nadaljevala z zbiranjem in preverjanjem vseh informacij, ki so bile po njenem mnenju potrebne za oblikovanje dokončnih ugotovitev. Po preučitvi ustnih in pisnih pripomb, ki so jih predložile zainteresirane strani, so bile začasne ugotovitve po potrebi ustrezno spremenjene.
(6)
Nato so bile vse strani obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravalo ustaviti protisubvencijski postopek za uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz Indije in sprostiti zneske, zavarovane z začasno dajatvijo („dokončno razkritje“). Za vse strani je bil določen rok, v katerem so lahko predložile pripombe k temu dokončnemu razkritju.
2. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
(7)
Po dokončnem razkritju je ena stran ponovila svoje pripombe v zvezi z opredelitvijo zadevnega izdelka in podobnega izdelka iz uvodnih izjav 22 in 23 začasne uredbe ter trdila, da bi morale biti nekatere vrste izdelka izključene iz obsega izdelka v tej preiskavi.
(8)
Vendar pa je preiskava potrdila, da opredelitev zadevnega izdelka in podobnega izdelka zajema različne vrste izdelkov, ki imajo enake osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter končno uporabo in zato spadajo v isto kategorijo izdelkov. Zato je bila ta trditev zavrnjena.
(9)
Ker ni bilo drugih pripomb v zvezi z zadevnim izdelkom in podobnim izdelkom, se uvodni izjavi 22 in 23 začasne uredbe potrdita.
3. SUBVENCIONIRANJE
3.1 Uvod
(10)
V uvodni izjavi 24 začasne uredbe so navedene naslednje sheme, ki domnevno vključujejo dodelitev subvencij:
(a)
Shema za preložitev plačila uvoznih dajatev (Duty Entitlement Passbook Scheme) („shema DEPBS“);
(b)
Shema za vnaprejšnje odobritve (Advance Authorization Scheme) („shema AAS“);
(c)
Shema za podporo izvozu investicijskega blaga (Export Promotion Capital Goods Scheme) („shema EPCGS“);
(d)
Shema izvozno usmerjenih obratov (Export Oriented Units Scheme) („shema EOUS“);
(e)
Shema usmeritve v izdelek (Focus Product Scheme) („shema FPS“);
(f)
Shema izvoznih kreditov (Export Credit Scheme) („shema ECS“);
(g)
Shema oprostitve dajatve za elektriko (Electricity Duty Exemption).
(11)
Industrija Unije je podvomila, da je Komisija upoštevala več shem subvencioniranja, in je zato menila, da so bile subvencije, za katere je bilo ugotovljeno, da so jih prejeli indijski proizvajalci, ocenjene prenizko.
(12)
V odgovor na to je treba opozoriti, da je pritožba vsebovala veliko število nacionalnih in lokalnih shem subvencioniranja, ki so bile vključene v vprašalnik za proizvajalce izvoznike in jih je Komisija preučila. Vendar je bilo samo za sheme iz uvodne izjave 10 ugotovljeno, da so preiskani proizvajalci izvozniki, vključeni v vzorec, prejeli subvencije.
(13)
Ker ni bilo nobenih drugih pripomb, se uvodne izjave 24 do 27 začasne uredbe potrdijo.
(14)
Komisija ni prejela pripomb k ugotovitvam v zvezi s shemo FPS in shemo oprostitve dajatve za elektriko. V zvezi s shemami DEPBS, AAS, EPCGS in ECS so sodelujoči proizvajalci izvozniki predložili podrobne pripombe. Večina teh pripomb se je nanašala na izračun zneska subvencij in na podlagi nekaterih pripomb so se navedeni izračuni nekoliko prilagodili. Vendar take pripombe niso vplivale na splošne ugotovitve o teh shemah, zato se splošne ugotovitve potrdijo. Predložene so bile tudi pripombe v zvezi s shemo EOUS. Glede na učinke pripomb v zvezi s shemo EOUS, kot so povzeti v uvodnih izjavah 13 do 19, drugih predloženih pripomb k štirim navedenim shemam ni treba ponovno podrobno navesti.
3.2 Shema izvozno usmerjenih obratov (EOUS)
3.2.1 Splošno
(15)
Treba je opomniti, da je, kot je navedeno tudi v oddelku 3.5 začasne uredbe, ključna obveznost izvozno usmerjenega obrata, kot je določeno v dokumentu o zunanjetrgovinski politiki 2009-2014, doseči neto devizni zaslužek, kar pomeni, da mora biti v referenčnem obdobju (5 let) skupna vrednost izvoza višja od skupne vrednosti uvoženega blaga. Načeloma so lahko v shemo EOUS vključena vsa podjetja, ki izvažajo svojo celotno proizvodnjo blaga ali storitev. Zato so družbe s statusom izvozno usmerjenega obrata upravičene do številnih koncesij, navedenih v uvodni izjavi 71 začasne uredbe. Te koncesije so finančni prispevki indijske vlade v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe in prinašajo ugodnosti izvozno usmerjenim obratom. Zakonsko so odvisne od opravljenega izvoza in se zato štejejo za specifične, proti njim pa se lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s točko (a) prvega odstavka člena 4(4) osnovne uredbe.
(16)
V začasni uredbi je bilo navedeno, da se shema EOUS ne more šteti za dovoljen sistem povračila dajatev ali nadomesten sistem povračila v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe, saj ni usklajena s strogimi pravili iz točk (h) in (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in pravila za povračila) in Priloge III (opredelitev in pravila za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Dejansko ni bilo potrjeno, da ima indijska vlada vzpostavljen sistem ali postopek preverjanja za ugotavljanje, ali in v kakšnem obsegu so bile brez dajatve in/ali prometnega davka nabavljene surovine porabljene pri proizvodnji izvoznega izdelka (Priloga II(II)(4) k osnovni uredbi in v primeru nadomestnih shem povračil Priloga III(II)(2) k osnovni uredbi). Cilj vzpostavljenega sistema preverjanja je spremljanje obveznosti neto deviznih zaslužkov in ne potrošnje uvoza v zvezi s proizvodnjo izvoznega blaga.
(17)
Po začasnem razkritju ni bilo več vsebinskih pripomb glede zgoraj opisane narave sheme EOUS, zlasti glede odsotnosti učinkovitega sistema preverjanja in možnosti za uvedbo izravnalnih ukrepov. Zato se zaključki o EOUS, kot so povzeti v uvodnih izjavah 78 do 81 začasne uredbe, potrdijo.
3.2.2 Stališče družbe Viraj Profiles Limited
(18)
Edina vzorčena stran s statusom izvozno usmerjenega obrata je bila družba Viraj Profiles Limited („Viraj“). Ugotovljena stopnja subvencije EOU za tega proizvajalca v začasni fazi je bila 2,73 % od skupne stopnje subvencije v višini 3,2 %. Viraj je predstavljal 87 % obsega indijskega izvoza v Unijo.
(19)
Kot že omenjeno v uvodni izjavi 77 začasne uredbe, je Viraj predložil podrobne pripombe na shemo. Zadevni proizvajalec izvoznik je trdil, da subvencija, izračunana po shemi, ne bi bila v skladu s členom 15(1) osnovne uredbe, po kateri višina izravnalne dajatve ne sme presegati zneska subvencije, proti kateri se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, ki jih je družba dejansko prejela. Trdil je, da bi bila zato splošna stopnja subvencije za družbo manj kakor 2 %, tj. de minimis. Družba je v podporo svoji trditvi predložila podrobne računovodske podatke.
(20)
Trditev je bila ustrezno analizirana. Podrobni računovodski podatki, ki jih je predložil Viraj, so bili združeni z računovodskimi podatki, preverjenimi med preveritvenim obiskom, in pokazalo se je, da so bile ugodnosti, proti katerim se lahko uvede izravnalni ukrep in ki jih je prejela družba v obdobju preiskave, v resnici precenjene. Zato je bila izravnalna dajatev za Viraj ustrezno preračunana.
(21)
Posledično se je preračunala stopnja subvencije po shemi EOUS, ki je dokončno določena na 0,44 %. Vključno s stopnjami subvencije, določenimi za shemi EPCGS (preračunana na 0,05 %), ECS (preračunana na 0,12 %) in shemo oprostitve dajatve za elektriko (0,09 %), je bila skupna stopnja subvencije, ki jo je prejel Viraj, dokončno določena na 0,7 %, torej pod prag de minimis.
3.2.3 Pripombe industrije Unije k dokončnemu razkritju
(22)
Po dokončnem razkritju je industrija Unije predložila pripombe, da so preračunane vrednosti v zvezi z ugodnostmi po shemi EUOS, ki jih je prejel Viraj, neutemeljene in nepravilne. Trdila je, da je bila analiza Komisije nepopolna, da ni bila v skladu z običajnim načinom uvedbe izravnalnih ukrepov proti tej shemi in da ni upoštevala drugih možnih scenarijev, po katerih bi Viraj lahko proti pravilom odprodal uvoz, oproščen dajatve. Poleg tega je industrija Unije trdila, da je dejstvo, da je Viraj pozno predložil pripombe k začasnemu razkritju, ki niso zaupne, resno poseglo v pravico industrije Unije do obrambe.
(23)
V zvezi s preračunano stopnjo subvencije za Viraj je treba pojasniti, da je ta proizvajalec izvoznik dokazal, da je določena začasna izravnalna dajatev presegala znesek dejansko prejetih subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi. Družba je dokazala, da je bil znesek morebitnih opuščenih dajatev začasno precenjen in da ga je bilo zato treba pri končnem izračunu popraviti. Uvedba izravnalnih ukrepov proti nekaterim finančnim prispevkom, za katere je jasno in nedvoumno, da Viraju ne prinašajo ugodnosti, bi bila v nasprotju z določbami člena 3 osnovne uredbe. Kljub temu pa se šteje, da je pri nekaterih transakcijah shema zadevni družbi dodelila posebne subvencije, proti katerim bi bilo treba uvesti izravnalne ukrepe. Ta pristop je zato v celoti skladen z načinom uvedbe izravnalnih ukrepov proti shemi, ki so ga institucije uporabljale v preteklosti. Sprememba stopnje subvencije po shemi EOUS je zato povsem v skladu s členom 15(1) osnovne uredbe.
(24)
Glede domnevnega kršenja pravice industrije Unije do obrambe je treba upoštevati, da so bile pripombe družbe Viraj o izračunu subvencije po shemi EOUS vključene tudi v dva javna dokumenta, predložena pred uvedbo začasnih ukrepov, in dva poznejša dokumenta. Prvi in ključni dokument v zvezi s tem, na podlagi katerega je Komisija podrobno analizirala vprašanje in na koncu spremenila svoje stališče, je bil predložen decembra 2011 in je bil že omenjen v uvodni izjavi 77 začasne uredbe. Vsi navedeni dokumenti so bili nemudoma vključeni v dokumentacijo, ki je na vpogled zainteresiranim stranem. Pripombe družbe Viraj k začasnemu razkritju so samo povzele stališče iz prejšnjih predloženih dokumentov. Čeprav je Viraj javno različico svojih pripomb k začasnemu razkritju res predložil pozno, jo je Komisija nemudoma dala na razpolago industriji Unije, ki ji je bil odobren dodaten rok za predložitev pripomb.
(25)
Glede na navedene premisleke je bilo trditve industrije Unije treba zavrniti.
3.2.4 Druga vprašanja glede subvencije
(26)
Komisija je prejela tudi pripombe na izračun stopnje subvencije za sodelujoče nevzorčene proizvajalce izvoznike in preostale izračunane stopnje subvencije. Poleg tega je edini proizvajalec izvoznik, ki je zahteval individualno preiskavo, vztrajal, da se njegova zahteva obravnava. Vendar glede na sklepne ugotovitve na podlagi vzročne zveze v nadaljevanju o teh zadevah ni potrebno sprejeti končnega stališča.
4. INDUSTRIJA UNIJE
(27)
Ker ni bilo pripomb v zvezi s proizvodnjo in industrijo Unije, se uvodne izjave 120 do 123 začasne uredbe potrdijo.
5. ŠKODA
5.1 Uvodne opombe in potrošnja Unije
(28)
Ker ni bilo pripomb v zvezi z uvodnimi opombami in potrošnjo Unije, se uvodne izjave 124 do 130 začasne uredbe potrdijo.
5.2 Uvoz iz zadevne države
(29)
Ena stran je trdila, da je začasna analiza razvoja cen uvoza iz Indije in nelojalnega nižanja cen na podlagi povprečnih cen zavajajoča, saj naj ne bi upoštevala sprememb ponudbe izdelka od leta do leta v obravnavanem obdobju.
(30)
V zvezi s tem je treba opozoriti, da so podatki o cenah za posamezne vrste izdelka na voljo samo za OP, za katero so morali proizvajalci izvozniki in proizvajalci Unije v odgovoru na vprašalnik med drugim predložiti podroben popis transakcij. Brez podatkov za vrsto izdelka za druga leta v obravnavanem obdobju je zato smiselno analizo razvoja uvoznih cen mogoče opraviti le na podlagi povprečnih cen. Prav tako je treba poudariti, da zadevna stran ni predložila dokazov, ki bi razjasnili, zakaj naj bi bila analiza v zvezi z razvojem uvoznih cen zavajajoča. Zato je bila ta trditev zavrnjena.
(31)
Glede nelojalnega nižanja cen je treba opozoriti, da so se, kot je navedeno v uvodni izjavi 134 začasne uredbe, za ugotovitev nelojalnega nižanja prodajnih cen v OP tehtane povprečne prodajne cene vzorčenih proizvajalcev Unije za vrsto izdelka, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije, prilagojene na raven cene franko tovarna, primerjale z ustreznimi tehtanimi povprečnimi cenami za uvoz iz Indije, zaračunanimi prvi neodvisni stranki na trgu Unije in določenimi na podlagi CIF z ustreznimi prilagoditvami za obstoječe carine in stroške po uvozu.
(32)
Poleg tega je bila, kot je navedeno v uvodni izjavi 135 začasne uredbe, primerjava cen izvedena za vsako vrsto transakcije posebej na isti ravni trgovine. Zato je bila trditev te strani v zvezi z nelojalnim nižanjem cen zavrnjena.
(33)
Ker v zvezi z uvozom iz zadevne države ni bilo drugih pripomb, se uvodne izjave 131 do 135 začasne uredbe potrdijo.
5.3 Gospodarski položaj industrije Unije
5.3.1 Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
(34)
Ena stran je trdila, da je bila analiza iz začasne uredbe v zvezi z zmanjšanjem proizvodnje industrije Unije zavajajoča in da je pri zmanjšanju obsega proizvodnje treba upoštevati neizkoriščeno zmogljivost industrije Unije, ki se je v obravnavanem obdobju prav tako zmanjšala.
(35)
Preiskava je pokazala, da padec v proizvodnji sovpada z zmanjšanjem prodaje in povečanjem zalog. Zaradi tega položaja so nekateri proizvajalci Unije zaprli nekaj svojih proizvodnih linij, kar pojasni zmanjšanje izkoriščenosti zmogljivosti. Trditev te strani je bila zato zavrnjena.
(36)
Ker ni bilo drugih pripomb v zvezi s proizvodnjo, proizvodno zmogljivostjo in izkoriščenostjo zmogljivosti, se uvodni izjavi 137 in 138 začasne uredbe potrdita.
5.3.2 Obseg prodaje in tržni delež
(37)
Ker ni bilo pripomb v zvezi z razvojem obsega prodaje in tržnega deleža industrije Unije, se uvodna izjava 139 začasne uredbe potrdi.
5.3.3 Rast
(38)
Ker ni bilo pripomb v zvezi z rastjo, se uvodna izjava 140 začasne uredbe potrdi.
5.3.4 Zaposlovanje
(39)
Ker ni bilo pripomb v zvezi z zaposlovanjem, se uvodni izjavi 141 in 142 začasne uredbe potrdita.
5.3.5 Povprečne cene na enoto v Uniji
(40)
Ker ni bilo pripomb v zvezi s povprečnimi cenami na enoto v Uniji, se uvodni izjavi 143 in 144 začasne uredbe potrdita.
5.3.6 Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala
(41)
Ker ni bilo pripomb v zvezi s dobičkonosnostjo, denarnim tokom, naložbami, donosnostjo naložb in zmožnostjo zbiranja kapitala, se uvodne izjave 145 do 148 začasne uredbe potrdijo.
5.3.7 Zaloge
(42)
Ena stran je zahtevala, da Komisija namesto indeksiranih številk zagotovi dejanske podatke o razvoju ravni zalog v obravnavanem obdobju, saj naj zaradi indeksacije ne bi mogla dati učinkovitih pripomb ali oceniti ravni zalog kot odstotek od prodaje industrije Unije.
(43)
Zaradi zaupnosti, kot je razloženo v uvodni izjavi 127 začasne uredbe, je bilo treba nekatere mikro kazalnike, vključno z zalogami, izraziti z indeksi. Ne glede na to pa indeksacija končnih zalog v industriji Unije v preglednici 10 začasne uredbe omogoča ustrezno razumevanje razvoja zalog v obravnavanem obdobju. Ta trditev je bila zato zavrnjena.
(44)
Ker ni bilo drugih pripomb v zvezi z zalogami, se uvodna izjava 149 začasne uredbe potrdi.
5.3.8 Višina stopnje subvencije
(45)
Opomniti je treba, da za največjega indijskega proizvajalca izvoznika, ki je predstavljal 87 % indijskega izvoza v Unijo v OP, subvencije niso bile ugotovljene. Zato je subvencioniran uvoz predstavljal 13 % celotnega obsega zadevnega izdelka, izvoženega iz Indije v Unijo. Glede na obseg, tržni delež in cene subvencioniranega uvoza iz Indije se vpliv dejanskih stopenj subvencij na industrijo Unije lahko obravnava kot zanemarljiv.
5.3.9 Sklep o škodi
(46)
Preiskava je potrdila, da je večina kazalnikov škode v obravnavanem obdobju kazala padajoč trend. Zato se sklep iz uvodnih izjav 151 do 153 začasne uredbe, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 8(5) osnovne uredbe, potrdi.
6. VZROČNA ZVEZA
6.1 Uvod
(47)
V skladu s členom 8(5) in (6) osnovne uredbe se je preučilo, ali je subvencionirani uvoz s poreklom iz Indije industriji Unije povzročil takšno škodo, da jo je mogoče opredeliti kot znatno. Poleg subvencioniranega uvoza so bili preučeni tudi drugi znani dejavniki, ki bi lahko istočasno povzročali škodo industriji Unije, zato da se morebitna škoda, ki bi jo ti dejavniki lahko povzročili, ne bi pripisala subvencioniranemu uvozu.
(48)
Kakor je razloženo v uvodnih izjavah 18 do 21 zgoraj, je bilo ugotovljeno, da je bila stopnja subvencije največjega indijskega proizvajalca izvoznika, ki predstavlja 87 % vsega indijskega izvoza v Unijo v OP, de minimis v smislu člena 14(5) osnovne uredbe, zato se za namen te preiskave šteje, da za tega proizvajalca izvoznika subvencije niso bile ugotovljene. Zato je bilo v OP subvencioniranega samo 13 % indijskega izvoza zadevnega izdelka v Unijo. Tržni delež tega subvencioniranega uvoza v OP je bil 2 %.
6.2 Učinek subvencioniranega uvoza
(49)
Preiskava je pokazala, da se je potrošnja Unije v obravnavanem obdobju povečala za 9 %, obseg prodaje industrije Unije se je zmanjšal za 14 %, tržni delež pa je padel za 21 %.
(50)
V zvezi s cenami je bilo ugotovljeno, da so povprečne uvozne cene subvencioniranega uvoza nelojalno nižale povprečne prodajne cene industrije Unije na trgu Unije. Vendar pa so bile za približno 12 % višje od cen indijske družbe, za katero subvencije niso bile ugotovljene.
(51)
Na podlagi navedenega se šteje, da je omejeni obseg subvencioniranega uvoza iz Indije, pri katerem so bile cene višje od cen nesubvencioniranega uvoza, lahko imel le zelo omejeno vlogo, če sploh kakšno, pri poslabšanju škodljivih razmer industrije Unije.
6.3 Učinek drugih dejavnikov
6.3.1 Nesubvencioniran uvoz iz Indije
(52)
Celotni obseg uvoza iz Indije je v obravnavanem obdobju strmo narasel, in sicer za 65 %, s čimer se je tržni delež uvoza povečal z 12,1 % na 18,3 %. Vendar je, kot je pojasnjeno zgoraj, nesubvencioniran uvoz v OP predstavljal 87 % celotnega obsega indijskega uvoza, kar ustreza tržnemu deležu 15 % v primerjavi z 2-odstotnim tržnim deležem subvencioniranega uvoza iz Indije v istem obdobju.
(53)
Uvozne cene iz Indije so se v obravnavanem obdobju znižale za skupaj 9 %, pri čemer so bile vseskozi nižje od uvoznih cen iz ostalega sveta in prodajnih cen industrije Unije. Vendar pa je treba omeniti, da so, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 50, povprečne cene nesubvencioniranega uvoza nelojalno nižale cene industrije Unije veliko bolj kot cene subvencioniranega uvoza.
6.3.2 Uvoz iz drugih tretjih držav
(54)
Ker ni bilo pripomb v zvezi z uvozom iz drugih tretjih državi, se uvodne izjave 161 do 165 začasne uredbe potrdijo.
6.3.3 Gospodarska kriza
(55)
Ker ni bilo pripomb v zvezi z vplivom gospodarske krize na škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, se uvodne izjave 166 do 169 začasne uredbe potrdijo.
6.3.4 Izvoz vzorčene industrije Unije
(56)
Ker ni bilo pripomb v zvezi z izvozom vzorčene industrije Unije, se uvodna izjava 170 začasne uredbe potrdi.
6.4 Sklep o vzročni zvezi
(57)
Zgoraj opisana analiza je pokazala, da sta se obseg in tržni delež poceni uvoza s poreklom iz Indije v obravnavanem obdobju bistveno povečala. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da je ta uvoz nenehno nelojalno nižal prodajne cene industrije Unije na trgu Unije.
(58)
Glede na ugotovitev, da izvoz največjega indijskega proizvajalca izvoznika, ki je v OP predstavljal 87 % indijskega izvoza v Unijo, ni bil subvencioniran, se šteje, da ni mogoče zadovoljivo utemeljiti vzročne zveze med subvencioniranim uvozom, ki je predstavljal samo 13 % celotnega obsega izvoza iz Indije, in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. Dejansko ni mogoče trditi, da je subvencionirani indijski izvoz glede na svoj omejen obseg in zelo omejen tržni delež (2 %) ter glede na dejstvo, da so bile njegove cene v povprečju 12 % višje od cen nesubvencioniranega uvoza, povzročil škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
(59)
Analiza drugih znanih dejavnikov, ki bi lahko povzročili škodo industriji Unije, vključno z nesubvencioniranim uvozom, uvozom iz drugih tretjih držav, gospodarsko krizo in izvozom vzorčene industrije Unije, je pokazala, da je na škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, vplival nesubvencioniran uvoz iz Indije, ki je v OP predstavljal 87 % celotnega indijskega izvoza v Unijo in je potekal po znatno nižjih cenah kot subvencioniran uvoz.
7. USTAVITEV PROTISUBVENCIJSKEGA POSTOPKA
(60)
Ker ni znatne vzročne zveze med subvencioniranim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, se šteje, da izravnalni ukrepi niso potrebni, zato je treba ta protisubvencijski postopek ustaviti v skladu s členom 14(2) osnovne uredbe.
(61)
Pritožnik in vse druge zainteresirane strani so bili o tem ustrezno obveščeni in so imeli možnost predložiti pripombe. Prejete pripombe niso spremenile sklepa, da je treba ta protisubvencijski postopek ustaviti -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Protisubvencijski postopek za uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 in 7318 15 70, s poreklom iz Indije se ustavi.
Člen 2
Zneski, zavarovani z začasnimi izravnalnimi dajatvami v skladu z Uredbo (EU) št. 115/2012 na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega dela in njihovih delov s poreklom iz Indije, se sprostijo.
Člen 3
Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
V Bruslju, 23. maja 2012