РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 27 март 2012 година
относно мерките SA. 26909 (2011/C) осъществени от Португалия за преструктурирането на Banco Português de Negócios (BPN)
(нотифицирано под номер C(2012) 2043)
(само текстът на португалски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2012/660/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2 от него,
като прикани заинтересованите страни да представят мненията си (1) в съответствие с член 108, параграф 2 от Договора и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
1. Процедура
(1)
На 2 ноември 2008 г. португалското правителство одобри проектозакон за национализиране на акциите, съставляващи акционерния капитал на Banco Português de Negócios, S.A. („BPN“ или „банката“). Законът беше публикуван на 11 ноември 2008 г. като Закон № 62-A/2008 („Закон за национализацията“). Национализацията на BPN влезе в сила на 12 ноември на нулева цена.
(2)
На 5 ноември 2008 г. португалските органи информираха Комисията за одобряването на проектозакона от португалското правителство. На 11 и 13 ноември 2008 г. те информираха Комисията за публикуването на Закона за национализацията.
(3)
Комисията незабавно поиска допълнително информация по отношение на всички мерки за държавна помощ, която ще бъде предоставена на BPN съгласно процедурата за национализация, както и представяне на план за преструктуриране на BPN.
(4)
Португалия не представи никакво предварително уведомление за мерки, предоставени на BPN от държавата. Тя информира Комисията за тези мерки със значително закъснение и едва след като получи многократни искания за това.
(5)
При тези условия на 14 ноември 2008 г. Комисията отправи искания за информация, свързана с конкретните мерки за държавна помощ, предоставени на BPN, както и за предоставяне на план за преструктуриране. След това Комисията изпрати напомняния на 5 януари и на 23 и 29 април 2009 г.
(6)
Португалските органи отговориха на исканията за информация на 8 януари, 28 април и 23 юни 2009 г. без да предоставят информация относно конкретни мерки за държавна помощ в полза на BPN или да предоставят план за преструктуриране. В писмото си от 23 юни 2009 г. португалските органи посочиха, че обмислят вариант за изолиране на активите на BPN и продажба на банката.
(7)
Комисията отправи отново искания за информация на 17 юли, 4 и 14 септември и 30 ноември 2009 г., както и на 5 февруари и 16 март 2010 г.
(8)
Португалските органи отговориха на 14 август 2009 г. като посочиха, че търговски ценни книжа в размер до 2 млрд. EUR ще бъдат издадени от BPN и записани от Caixa Geral de Depósitos („CGD“) с държавна гаранция. Според тях гаранцията е пряк резултат от Закона за национализацията и следователно не може да представлява държавна помощ. На 12 октомври 2009 г. португалските органи изпратиха допълнителна информация относно намесата на CGD и на държавата. Те предоставиха допълнителна информация на 21 ноември 2009 г., на 17 и 18 февруари и на 31 март 2010 г.
(9)
След среща, проведена с португалските органи на 16 юни 2010 г., на 12 август 2010 г. Комисията поиска отново от португалските органи, inter alia, да представят незабавно план за преструктуриране на BPN. Не беше представен план и Комисията съответно изпрати официално напомняне на 31 август 2010 г. в съответствие с член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО (понастоящем член 108 от Договора за функционирането на Европейския съюз) (2).
(10)
На 14 септември 2010 г. португалските органи изпратиха документ със заглавие „Memorando: a nacionalização, a reestruturação e a reprivatização projectada do Banco Português de Negócios, SA“ (наричан по-нататък „меморандума от 14 септември 2010 г.“), в който е очертан планът за преструктуриране на BPN и основните елементи в процеса на приватизация.
(11)
След като установи, че част от информацията все още липсва в меморандума от 14 септември 2010 г., Комисията изпрати писмо на 29 септември 2010 г. като поиска допълнителна информация от португалските органи. С електронна поща от 15 ноември 2010 г. португалските органи поискаха удължаване на крайния срок за отговор, което беше предоставено от Комисията с писмо от 18 ноември 2010 г. Португалските органи предоставиха допълнителни изяснения с писмо от 26 ноември 2010 г. и с електронна поща от 25 януари 2011 г.
(12)
На 16 февруари 2011 г. Комисията поиска изяснение по редица въпроси и поиска допълнително данни. Португалските органи отговориха на 16 март 2011 г.
(13)
В рамките на срещите преди подписването на 17 май 2011 г. на Меморандума за разбирателство („МР“) (3) между Португалия, от една страна, и Международния валутен фонд, Европейската централна банка и Европейската комисия, от друга страна, Комисията проведе среща с ръководството на BPN на 27 април 2011 г. В МР се предвиждаше продажбата на BPN до края на юли 2011 г. Поради това на 20 май 2011 г. Комисията изпрати искания за информация във връзка с преструктурирането на банката и планирания процес на продажба. Тъй като не беше предоставен отговор от португалските органи, на 8 юли 2011 г. беше изпратено напомняне заедно с искане на информация след материали в пресата относно допълнителни държавни ресурси, предоставени на BPN посредством държавна гаранция. Португалските органи предоставиха преглед на процеса на приватизация на 5 август 2011 г.
(14)
Комисията се срещна с португалските органи на 10 август 2011 г. Португалските органи предоставиха допълнителна информация на Комисията по време на срещата и след това на 28 август 2011 г. Комисията получи допълнителна информация на 14 септември и на 14 октомври 2011 г.
(15)
С решение от 24 октомври 2011 г. („решението от 24 октомври 2011 г.“) Комисията откри процедурата, посочена в член 108, параграф 2 от Договора под дело № SA.26909 по отношение на предполагаема държавна помощ, предоставена на BPN и Banco BIC Português S.A. („BIC“) (4).
(16)
Решението от 24 октомври 2011 г. беше публикувано на 20 декември 2011 г. Не бяха получени мнения от трети страни в рамките на едномесечния срок.
(17)
На 9 декември 2011 г. Португалия представи на Комисията рамковото споразумение, подписано между BIC и португалските органи на същия ден („рамковото споразумение“).
(18)
На 20 януари 2012 г. Португалия предостави отговора си на становищата, посочени в решението от 24 октомври 2011 г. На същата дата португалските органи предоставиха също допълнителна информация, включително нов план за преструктуриране на BPN (наричан по-нататък „планът за преструктуриране от януари 2012 г.“) и отговор на допълнителните въпроси, зададени от Комисията на 21 декември 2011 г. по отношение на рамковото споразумение. Информацията беше допълнена на 3 февруари 2012 г. с бизнес план и план за жизнеспособността, който бе изготвен от BIC и който за целите на настоящото решение ще се смята по-нататък за неразделна част от плана за преструктуриране от януари 2012 г. Допълнителна информация беше предоставена на 10, 17 и 23 февруари 2012 г. в отговор на допълнителните въпроси, които Комисията беше отправила до португалските органи на 8, 14 и 17 февруари 2012 г. На 16 март 2012 г. Португалия представи редица ангажименти на Комисията.
(19)
По време на процедурата се проведоха многобройни обмени на информация, телеконференции и срещи между португалската държава, BPN и Комисията.
2. Описание на бенефициерите и на мерките
2.1 Бенефициерът и неговите затруднения
(20)
BPN е финансова институция със седалище в Португалия, която предоставя широк спектър от банкови услуги. Тя е национализирана на 11 ноември 2008 г., като по това време има мрежа от 213 клона (4 от които във Франция), приблизително 2 200 служители и активи в размер на общо 6,6 млрд. EUR, които представляват около 2 % от общите активи на португалския сектор за банкиране на дребно.
(21)
Според португалските органи (5), BPN е имала затруднения с ликвидността от лятото на 2008 г насам, като агенцията за кредитен рейтинг Moody’s е понижила BPN от Baa1 до Baa3 на 18 юли 2008 г (6). Докато в края на август BPN имаше положителна ликвидност от 316 млн. EUR, към 22 октомври 2008 г. тя имаше силно отрицателна ликвидност от 831 млн. EUR, като нейната партида за депозиране в Централната банка на Португалия („BdP“) е била далече от средните размери, които е трябвало да поддържа, за да се съобрази със законовите ограничения. На този етап през месец октомври 2008 г. са предприети няколко инициативи, за да може банката да преодолее затрудненията си с ликвидността, пред които е била изправена, и да се предотврати неизпълнение на плащанията, по-конкретно чрез предоставяне на специална помощ за ликвидност във вид на заеми и чрез други операции на BdP и на притежаваната от държавата CGD (7).
(22)
Предвид обема на загубите, натрупани от BPN, португалските органи сметнаха, че допълнителна подкрепа за ликвидност не е осъществима в светлината на „високия риск, на който ще са изложени [BdP и CGD]“ (8). Акционерите на BPN предложиха план, но правителството, въз основа на мнение на BdP от 30 октомври 2008 г., не сметна плана за осъществим. Предвид факта, че BPN вече не отговаряше на изискванията за платежоспособност поради високите равнища на обезценки (9), правителството предложи тогава на Парламента национализиране на BPN на нулева цена (10). Това предложение беше одобрено на 11 ноември 2008 г. чрез Закон 62-A/2008 („Законът за национализацията“).
(23)
Според португалските органи обезценките са били в резултат от нередности и неправомерни практики, открити от BdP и външните одити, проведени през юни 2008 г., които по-късно са описани в доклад на BdP от 2009 г. като представляващи „измамно поведение, продължително и преднамерено, предприето на най-високо равнище в управлението на групата“ (11). Тези практики доведоха до разследвания и до откриването на редица производства за административно нарушение („processos de contra-ordenação“), и до подаването на жалба до прокуратурата на републиката.
(24)
Съгласно Закона за национализацията на CGD бе възложена задачата да управлява BPN, да назначава членовете на управителните органи на BPN и да установи целите за управление в срок от 60 дни след национализацията. В допълнение, в Закона за национализацията е включена разпоредбата, че всеки кредит или мерки за подпомагане на ликвидността, предприети от CGD „в полза на BPN в условията на национализацията или замествайки държавата… се ползва с държавна гаранция“ (12).
2.2 Мерките за финансова подкрепа преди национализацията
(25)
Преди национализацията през ноември 2008 г. BPN вече се е възползвала от известен брой мерки за финансова подкрепа, описани от португалските органи като „специални мерки за подкрепа за осигуряване на ликвидност“ (13). На 17 февруари 2010 г. португалските органи информираха Комисията, че за периода до 30 октомври 2008 г. BPN е получила специални мерки за подкрепа на ликвидността от CGD и от BdP в размер общо на 501,6 млн. EUR, които представляват четири заема, отпуснати на BPN от CGD за обща сума от 315 млн. EUR (14) и спешна помощ за осигуряване на ликвидност (СПОЛ), предоставена през октомври 2008 г. от BdP в размер на 186,6 млн. EUR (15).
(26)
Въпреки че разходите на BdP бяха възстановени след национализацията, четирите заема, отпуснати от CGD, бяха изплатени едва на 9 март 2009 г. с емитирането на първата търговска ценна книга от BPN.
2.3 Мерките за финансова подкрепа след национализацията
(27)
През март 2009 г. BPN емитира търговска ценна книга, гарантирана със запис от CGD и държавна гаранция за обща сума от 2 млрд. EUR. Комисията беше уведомена едва на 14 август 2009 г. за тези държавни гаранции.
(28)
В писмо от 17 февруари 2010 г. португалските органи споменаха също, че CGD е упълномощена на 27 октомври 2009 г. да запише допълнителни 1 млрд. EUR търговски ценни книжа с държавна гаранция. Впоследствие, с електронна поща от 14 юни 2010 г., Комисията беше информирана също, че общата сума на държавните гаранции върху търговските ценни книжа, емитирани от BPN и записани от CGD, се е повишила до 4 млрд. EUR, тъй като през април 2010 г. е организирана трета емисия на търговска ценна книга на BPN, записана от CGD, за сумата от 1 млрд. EUR.
(29)
В този контекст следва да се отбележи, че от национализацията си през ноември 2008 г. до юни 2011 г. BPN постоянно е използвала кредити от паричния пазар, отпускани от CGD. Сумите, които BPN дължи на CGD съгласно тези краткосрочни инструменти, достигнаха приблизително 2,2 млрд. EUR на 28 февруари 2009 г. Според данните, предоставени от португалските органи, тези суми са били намалени чрез емитирането на търговската ценна книга, посочена в параграфи (27) и (28) (16).
(30)
До юни 2011 г. експозицията на BPN към CGD чрез инструменти от паричния пазар е приблизително 1 млрд. EUR. Въпреки че финансирането е извършвано ежедневно, според португалските органи то е имало структурен характер с по-дълги срокове (17) и също така е било заместено с четвъртото и последно емитиране на търговска ценна книга от юни 2011 г. чрез две емисии от по 500 млн. EUR.
(31)
Съгласно цифрите, предоставени от португалските органи на 3 февруари 2012 г., оставащата сума, дължима от BPN на CGD, (освен емисиите на търговски ценни книжа) е 433,7 млн. EUR на 31 декември 2011 г. и 232 млн. EUR на 31 януари 2012 г.
Таблица 1
Преглед на ликвидността, получена от BPN чрез CGD към 31 декември 2011 г.
С изрична държавна гаранция
Кредити от CGD без
изрична държавна гаранция)
Общо
BPN
1 400 000 000,00
433 732 654,56
1 833 732 654,56
Дружества със специално предназначение (18)
3 100 000 000,00
795 111 660,00
3 895 111 660,00
Общо
4 500 000 000,00
1 228 844 314,56
5 728 844 314,56
Източник: португалските органи
(32)
Следва да се отбележи, че съгласно член 2, параграф 9 от Закона за национализацията всички кредитни линии или линии за финансиране, предоставени от CGD на BPN в условията на национализацията, трябва да се обезпечават от португалската държава.
(33)
Следователно е ясно, че всички суми, описани в таблица 1 по-горе, са се ползвали от държавна гаранция по силата на член 2, параграф 9 от Закона за национализацията и от редица наредби, издадени от Държавния секретар за държавната хазна и финансите. Възнаграждението за държавните гаранции беше определено на 0,2 % годишно.
2.4 Преструктурирането на BPN
(34)
Първоначален план за преструктуриране от 13 септември 2010 г. (наричан по-нататък „планът за преструктуриране от 2010 г.“) беше изпратен до Комисията от португалските органи на 16 септември 2010 г.
(35)
В този план португалските органи обясниха намерението си да разделят BPN на „добра“ банка и на „лоша“ банка, и след това да се опитат да продадат „добрата“ банка.
(36)
Държавата искаше да проведе открит тръжен процес с продажбата на „добрата банка“, BPN S.A., която да се занимава единствено с банкиране на дребно. Процесът трябваше да се проведе въз основа на покана за изразяване на интерес, като тръжните условия („Caderno de Encargos“) бяха одобрени от португалските органи на 16 август 2010 г. (19).
(37)
Съгласно плана за преструктуриране от 2010 г. някои активи и пасиви на BPN трябваше да останат извън обхвата на повторната приватизация и да бъдат прехвърлени в три нови дружества със специални предназначения („ДСП“), Parvalorem, Parups и Parparticipadas. Тези ДСП първоначално ще останат в BPN и след продажбата ще бъдат прехвърлени на държавата. Заемите и кредите ще се прехвърлят на Parvalorem, недвижимите имоти и инвестиционните фондове на Parups, а дъщерните дружества на Parparticipadas. Португалските органи оцениха общия брой на активите, които ще се прехвърлят на ДСП, на 3 885 млн. EUR, като 2 507 млн. EUR са прехвърлени на Parvalorem, 1 228 млн. EUR - на Parups и 150 млн. EUR - на Parparticipadas.
(38)
Заемите бяха прехвърлени на номинална стойност; дяловете на фондове, ценните книжа и недвижимите имоти трябваше да се прехвърлят на покупна цена, а дружествата, притежавани от BPN, на тяхната счетоводна стойност. Португалските органи изчислиха, че цялостните обезценки към декември 2010 г. са възлизали общо на 1 798 млн. EUR, със следните разбивки: i) заеми: 1 474 млн. EUR; ii) недвижими имоти: 16 млн. EUR; iii) дялове на фондове: 247 млн. EUR; и iv) ценни книжа: 61 млн. EUR. Съгласно информацията, предоставена от португалските органи на 20 януари 2012 г., тези активи са били прехвърлени в ДСП на 23 и на 30 декември 2010 г. (20) При все това, ДСП остават в BPN до 15 февруари 2012 г., когато са премахнати от BPN и прехвърлени на друго контролирано от държавата дружество.
(39)
Съгласно португалските органи прехвърлянето на активи в ДСП е извършено във основа на обективни критерии, като е взет предвид обемът на обезценките, както и фактът, че някои дейности не са били основни за BPN след национализацията (потребителски кредит, инвестиционно банкиране, управление на активи, застраховане и международна стопанска дейност). BPN трябваше да заеме отново позицията на банка, извършваща чисто търговско банкиране на дребно, с намалена експозиция към несигурността на финансирането на едро.
(40)
ДСП финансираха придобиването на активи чрез две линии на финансиране за 3 895 млн. EUR, представляващи облигации с държавна гаранция за 3 100 млн. EUR, придобити от CGD, и заеми от CGD със заложени активи на обща стойност от 795 млн. EUR. Постъпленията от продажбата на активи за ДСП, позволиха на BPN да изплати 3 900 млн. EUR от финансирането, което тя беше получила от CGD - 3 600 млрд. EUR от първоначалните 4 млрд. EUR от търговската ценна книга (което означава, че сума от 400 млн. EUR от търговска ценна книга, гарантирана от държавата, ще остане неизплатена от BPN), както и 300 млн. EUR краткосрочни заеми на паричния пазар.
(41)
След прехвърлянето на активите счетоводният баланс на BPN беше намален с около 30 %.
(42)
Съгласно информацията, получена от португалските органи, за да може BPN да се съобрази със законовите и регулаторните изисквания (а именно, за да достигне 9 % основен капитал от първи ред, изискван за 2011 г. (21)) и предвид факта, че собственият капитал на BPN би бил отрицателен след прехвърлянето на активите на ДСП, държавата е трябвало да рекапитализира BPN с около 417 млн. EUR (22).
(43)
Базисната цена, определена за BPN (която изключва активите, които ще бъдат прехвърлени в ДСП) в публикувания от Португалия търг беше посочена на 171,1 млн. EUR въз основа на оценки на консултанти на трета страна: Deloitte ([…] (23) млн. EUR) и Deutsche Bank ([…] млн. EUR). Новото ръководство на BPN от CGD междувременно беше започнало процеса на преструктуриране на банката. Оперативните разходи бяха намалени с [1-10] % от декември 2008 г. до декември 2010 г.; дейността на BPN беше намалена с цел банката да е съсредоточена единствено върху търговско банкиране на дребно. Това намаляване на дейността беше резултат отчасти от спадането на депозитите след национализацията, но също и от прехвърлянето на активи в трите ДСП. Тези мерки намалиха загубите през 2010 г. до [50-150] млн. EUR, в сравнение с [150-250] млн. EUR през 2009 г. От началото на 2009 г. насам в стремежа да се подобри имиджа на банката, както и нейната продуктова гама, новото ръководство стартира […] нови продукти и кампании. Новото ръководство приложи също мерки за подобряване на управлението на риска и системите за вътрешен контрол на банката.
(44)
Никоя заинтересована страна не отговори на първите две покани за приватизация до 30 септември и 30 ноември 2010 г.
(45)
След неуспеха на тръжната процедура през януари 2011 г. Португалия заяви намерението си да преструктурира BPN, като я направи по-независима от CGD посредством назначаване на нов управителен съвет, независим от CGD. Тя също целеше да ускори оперативното възстановяване на BPN чрез преосмисляне на търговската марка и корпоративната идентичност на банката и чрез засилване на плана за възстановяване посредством съкращаване на разходите и увеличаване на търговската динамика. При все това, въпреки няколко искания, на Комисията не беше предоставен актуализиран план за преструктуриране.
(46)
В рамките на МР от 17 май 2011 г. правителството пое задължение да започне нов приватизационен процес.
(47)
В рамките на МР португалските органи се ангажираха да „започнат процес за продажба на Banco Português de Negócios (BPN) при ускорен график и без минимална цена. За тази цел на ЕК е предаден нов план за одобрение съгласно правилата за конкуренция. Целта е да се намери купувач най-късно до края на юли 2011 г.. За улесняване на продажбата трите съществуващи дружества със специално предназначение, притежаващи необслужваните и неосновни активи на банката са отделени от BPN и още активи могат да се прехвърлят в тези дружества в рамките на преговорите с възможни купувачи. BPN започва също друга програма с по-амбициозни мерки за съкращаване на разходите с цел да стане по-привлекателна за инвеститорите. След като се стигне до решение, исковете на CGD по държавната гаранция от BPN и всички свързани дружества със специално предназначение ще бъдат поети от държавата съгласно график, който ще се определи към този момент“ (24).
(48)
Трети опит за приватизация започна в началото на май 2011 г. без минимална цена, за да се намери купувач за BPN до 31 юли 2011 г., както е договорено в МР.
(49)
Беше проведена тръжна процедура, по време на която се осъществиха контакти с потенциални купувачи. Беше съставен също Преглед на инвеститорските възможности („ПИВ“). Според ПИВ заинтересованите страни е трябвало да предложат цена за 100 % от акциите на BPN, но са можели да поискат преместването на допълнителни активи и пасиви от счетоводния баланс на BPN. Те са можели да поискат също по-високи планове за рекапитализация. Между BPN и потенциалните кандидати беше подписан меморандум, в който се уреждат правилата на процеса и който им позволи да влязат за пет седмици в зала за данни, създадена на 15 юни 2011 г.
(50)
До 20 юли 2011 г. бяха предадени четири обвързващи оферти. Тези оферти бяха анализирани от управителните съвети на CGD и BPN, които предоставиха мнението си на акционера - държавата - до 25 юли 2011 г.
(51)
Трима от четирите кандидата бяха елиминирани. Според португалските органи двама от кандидатите (Montepio и Aníbal Ribeiro) не са изпълнили изискванията от меморандума, подписан с BPN (25). Montepio не е представил оферта за придобиване на акции на BPN, а само на подбрани активи и пасиви, докато Aníbal Ribeiro не е предоставил достатъчно доказателства за управленчески и финансови възможности за ръководство на банка. Третата оферта, от NEI (26), е била в съответствие с критериите в меморандума, но не е имало достатъчно доказателства за нейните способности да ръководи банка и за финансовата възможност да поеме бъдещи нужди от капитал на BPN.
(52)
Въз основа на единствената валидна оферта, представена съгласно тръжната процедура от BIC на 20 юли 2011 г. („офертата на BIC от 20 юли 2011 г.“), правителството реши на 31 юли 2011 г. да продължи преговори единствено с BIC.
(53)
BIC получи разрешение от BdP да упражнява дейности по търговско банкиране на 9 октомври 2007 г. и през май 2008 г. ефективно започна дейностите си в Португалия, като е активна основно в корпоративното и в частното банкиране. Основните акционери на BIC са група инвеститори от Ангола и сред тях са португалски акционери като Amorim Projectos SGPS, SA (с 25 % дялово участие). Към декември 2010 г. тя има оборот от 389 млн. EUR, с общи активи от 1 млрд. EUR и към 31 март 2011 г. има капитал от 32 млн. EUR и 7 клона. Според информацията, предоставена от Португалия, пазарният дял на BIC в сегментите от пазара, в които извършва дейност, е по-малко от 1 % (27).
(54)
Според информацията, предоставена от португалските органи, след офертата от BIC от 20 юли 2011 г (28)., преговорите с BIC завършиха с подписването на 9 декември 2011 г. на рамково споразумение за продажбата на BPN на BIC (29).
(55)
В офертата на BIC от 20 юли 2011 г. бяха очертани само общи условия и бяха предвидени:
i.
рекапитализация от държавата, за да може BPN да достигне коефициент на основния капитал от първи ред от [между 9 и 18] % плюс [100-300] млн. EUR;
ii.
преместване на част от кредитите, избрани от BIC, с цел да се достигне съотношение на кредитите спрямо депозитите от [110-150] %;
iii.
прехвърляне извън BPN на всички необслужвани кредити над прага от приблизително […] млн. EUR (прогнозирано равнище на обезпечение на заеми в BPN);
iv.
правото на BIC да премества от счетоводния баланс на BPN допълнителни активи и пасиви (например заеми от кредитни институции, финансови активи, активи от недвижимо имущество, някои обезпечения, други активи и други пасиви), които са били предоставени извън обхвата на нейната обичайна дейност;
v.
прехвърлянето извън BPN на депозити, избрани от BIC, които не предоставят пазарни условия;
vi.
предоставянето на парична линия на BIC от CGD до [150-650] млн. за период от […] години, с лихвен процент от […] месеца Euribor. Тази сума ще бъде увеличена, ако депозитите паднат под […] млрд. EUR;
vii.
запазването на 500 до 600 служители на BPN (от приблизително 1 600 служители) и на 160-170 клона, чиито помещения принадлежат на банката или са с договори за лизинг с падеж до 12 месеца.
viii.
прехвърляне на държавата на разходи, свързани със съдебни спорове; и
ix.
покупна цена от 30 млн. EUR, платима от BIC.
(56)
След преговорите, продължили приблизително пет месеца, рамковото споразумение предвижда:
i.
рекапитализация от държавата, за да се достигне до минималното равнище на капитал и допълнителното равнище, изисквано от BIC - BIC изиска крайно равнище на капитал от [200-400] млн. EUR след корекциите в баланса, които предложи; (30)
ii.
преместване на част от заемите в BPN, освен онези заеми, които вече са били прехвърлени в ДСП към 30 декември 2010 г (31). Преместването на допълнителни заеми ще позволи да се постигне съотношение на заемите към депозитите от [110-150] %. Това съотношение е било определено на [110-150] % в офертата на BIC от 20 юли 2011 г.;
iii.
правото на BIC да премества от счетоводния баланс допълнителни активи и пасиви (например заеми от кредитни институции, финансови активи, активи от недвижимо имущество, някои обезпечения, други активи и други пасиви);
iv.
правото на BIC да продаде в рамките на […] месеца кредити, които са необслужвани за най-малко […] дни (максимално до […] от номиналната стойност на цялостния кредитен портфейл, избрани от BIC след компенсиране със съществуващи депозити) и за сума, надвишаваща равнището на обезпечаване ([…] млн. EUR (32)); (33)
v.
правото BIC да прехвърля депозити с цена от най-малко […] базисни пункта („bps“) над съответния референтен процент (34) или да получава от държавата разликата като възнаграждение; (35)
vi.
правото на BIC да поиска прехвърлянето преди затваряне на други активи и пасиви на BPN, като например заеми към кредитни институции, физически или финансови активи и т.н.;
vii.
предоставянето на парична линия на BIC от CGD до [ 2013 г.] за сума до [150-350] млн. EUR с лихвен процент от […] месеца Euribor (36) плюс спред от […] bps. Тази парична линия ще бъде налична, ако равнището на депозитите на BPN падне под […] млрд. EUR;
viii.
поддържането на кредитна линия от [150-500] млн. EUR от CGD до [ 2013 г.] за съществуващата програма за търговски ценни книжа, обезпечена с държавна гаранция за три години, но със задължение от страна на CGD, че няма да поиска изплащане преди […];
ix.
запазването на приблизително половината служители на BPN (най-малко 750 от приблизително 1 600 служители). Държавата ще покрие всичките разходи по закриването на клонове, които не са поети от BIC, и по изплащането на компенсации на освободените служители или на служители, чието място на работа ще бъде променено;
x.
прехвърлянето на държавата на разходите, свързани с рискове от съдебни спорове;
xi.
покупна цена от 40 млн. EUR, платена от BIC;
xii.
клауза относно цената за споделяне с държавата на 20 % от нетната печалба (след данъчно облагане) от приходите, които BPN ще осъществява през следващите пет години, за приходи, които кумулативно надвишават 60 млн. EUR;
xiii.
ангажимента на BIC да не изплаща дивиденти или каквито и да било други еквивалентни ползи на акционерите в BPN за период от пет години.
(57)
Съгласно плана за преструктуриране от януари 2012 г. комбинираното дружество в резултат от продажбата на BNP на BIC („комбинираното дружество“) ще носи печалба след […] години при базов сценарий, както и при по-неблагоприятен сценарий. Така според изчисленията коефициентът на основен капитал от първи ред на комбинираното дружество ще падне от [10-15] % от претеглените спрямо риска активи („RWA“) след първата година до […] % след петата година. Прогнозираният спад ще се дължи на отрицателните резултати от първите години, свързани с преструктурирането, което BIC ще предприеме, и с увеличаването на дейността на банката по отношение на промяната на нейните размери с цел връщане на жизнеспособността посредством предоставяне на повече кредит в икономиката. Преструктурирането ще включва инвестиции в агенциите и имиджа на банката, както и в интегрирането на процесите, процедурите и организацията, и в информационните технологии. Очаква се увеличаване на възвръщаемостта на собствения капитал (ВСК) от -[1-5] % през година 1 до +[1-5] % през година 5, докато възвръщаемостта на активите (ROA) се очаква да се увеличи от -[0-2] % през година 1 до + [0-2] % през година 5.
(58)
При по-неблагоприятен сценарий, който се характеризира с по-високо равнище на необслужвани кредити и с по-високи финансови разходи, се очаква коефициентът на основен капитал от първи ред да спадне до [8-12] % през година 5 от [10-15] % в края на година 1.
(59)
Накрая, португалската държава направи вливане на капитал в BPN на 1 февруари 2012 г. в размер на 600 млн. EUR (37).
3. Основания за откриване на официална процедура по разследване
(60)
В решението от 24 октомври 2011 г. Комисията изрази съмнение дали:
-
BPN е жизнеспособна като комбинирано дружество в структурата на купувача;
-
помощта, отпусната на BPN, е ограничена до минимум и продажбата на BIC е била най-евтиният вариант в сравнение със сценария за ликвидация;
-
мерките за ограничаване на нарушаването на конкуренцията са били достатъчни; и
-
процесът на продажба не е довел до отпускане на помощ за купувача.
4. Коментари от заинтересованите страни
(61)
Комисията не получи никакви коментари от трети страни.
5. Позиция на португалската държава
5.1 Позиция на португалската държава по решението от 24 октомври 2011 г. (решението за откриване)
(62)
Португалските органи твърдят, че планът за преструктуриране от януари 2012 г. е в съответствие със съобщението относно преструктурирането. В допълнение към този план португалските органи представиха също с писмо от 20 януари 2012 г. редица наблюдения по решението от 24 октомври 2011 г.
(63)
Португалските органи смятат, че трите вида мерки в полза на BPN не представляват държавна помощ.
(64)
Първо, Португалия твърди, че няма помощ в мерките за подкрепа, предоставени на BPN преди национализацията, а именно СПОЛ и четирите заема, отпуснати от CGD през октомври 2008 г. Португалия изтъква, че СПОЛ е предоставена първо от BdP по независим начин с наказателна лихва и с обезпечение от BPN. Заемите от CGD през октомври 2008 г. са отпуснати при пазарни условия с конкурентна лихва и подходящи гаранции, и следователно не са предоставили никакво икономическо предимство на BPN.
(65)
Второ, Португалия отрича, че е имало държавна помощ във финансирането, отпуснато на BPN от CGD след национализацията на първата (операции на междубанковия паричен пазар и поемане на търговска ценна книга от CGD). Португалия изтъкна, че те са били търговски транзакции, чиито срокове и условия са били равностойни на сходни транзакции, извършени от предпазливи инвеститори в пазарна икономика. Следователно те не са предоставили никакво икономическо предимство на BPN.
(66)
Накрая, португалските органи смятат също, че не е предоставена държавна помощ на BIC като купувач на BPN. Португалските органи изтъкват, че процесът на продажбата е бил прозрачен, обективен и недискриминаторен. Предложението на BIC е било като цяло най-доброто от икономическа гледна точка и съответно следва да се разглежда като отразяващо пазарната цена. Рамковото споразумение, подписано на 9 декември 2011 г., до голяма степен отразява условията в офертата на BIC от 20 юли 2011 г. Португалските органи смятат също, че въпреки че продажната цена е отрицателна, единствената алтернатива на продажбата (ликвидация на BPN) щеше да задължи държавата да поеме по-висока финансова тежест и щеше да застраши стабилността на националната финансова система.
(67)
В същото време Португалия признава, че някои мерки в полза на BPN представляват държавна помощ. Това са държавните гаранции върху търговската ценна книга, емитирана от BPN, прехвърлянето на определени активи в ДСП през 2010 г., рекапитализацията на BPN, предприета на 15 февруари 2012 г. с оглед на продажбата, и някои от мерките, приложени в контекста на прогнозираната продажба на BIC (като например държавна гаранция върху програмата за търговски ценни книжа, която ще се запази след продажбата).
(68)
Освен това Португалия изтъква, че всички мерки, представляващи държавна помощ, са съвместими с правото на ЕС, тъй като са насочени към сериозни затруднения в португалската икономика, по силата на член 107, параграф 3, буква б) от Договора.
(69)
Според Португалия планът за преструктуриране от януари 2012 г. позволява на BPN да възвърне дългосрочната си жизнеспособност без да има нужда от допълнителна помощ. Първо, държавата е преструктурирала BPN чрез разделяне на активите и прехвърляне на някои активи в ДСП и чрез намаляване на нейното присъствие на пазара с над 50 %, и спирането на дейности, които не са били основни за търговската банка, както и чрез различни мерки за контрол на риска, и разумна търговска политика. Второ, според прогнозите на BIC, когато BPN бъде интегрирана в BIC, комбинираното дружество следва да постигне положителни резултати […] плана за преструктуриране, както при базовия сценарий, така и при по-неблагоприятния сценарий. Трето, отрицателната продажна цена е приемлива, тъй като ликвидацията е по-скъпоструваща за държавата и би застрашила финансовата стабилност.
(70)
Португалия смята, че мерките са ограничени до необходимия минимум, за да се гарантира стабилността на португалския финансов сектор и да се възстанови жизнеспособността на BPN.
(71)
В допълнение, Португалия изтъква, че сценарият за продажба е бил единствената алтернатива пред скъпоструващия сценарий за ликвидация. Други варианти (интегриране в CGD и самостоятелно преструктуриране) не биха позволили да се генерират достатъчно ресурси от гледна точка на нетна настояща стойност, за да се компенсира първоначалната инвестиция, която ще трябва да се направи. Португалия изчислява разходите по продажбата на BIC на около […] млн. EUR до […] млн. EUR (като се изключва възможното въздействие на някои бъдещи непредвидени обстоятелства, които според Португалия няма да се реализират), които са по-ниски от разходите за ликвидация съгласно редица различни сценарии.
(72)
Освен това според Португалия ликвидността, предоставена на BPN посредством гаранцията върху емисията на търговска книга от BPN след национализацията, е била необходима, за да се гарантира продължителната дейност на банката по време на преструктурирането.
(73)
По отношение на подбора на активи, прехвърлени в ДСП, Португалия смята, че това е извършено въз основа на обективни критерии с цел насърчаване на дългосрочната жизнеспособност на BPN и привличането на интереса на потенциални купувачи в процеса по повторна приватизация. Португалия също твърди, че допълнителни прехвърляния на активи в рамките на продажбата на BIC са уместни, за да се гарантира бъдещата жизнеспособност на BPN, и са ограничени до необходимия минимум, за да се осъществи продажбата.
(74)
Португалия твърди, че увеличението на капитала на BPN, предприето на 15 февруари 2012 г., е предназначено да гарантира, че BPN няма да изпита недостиг на капитал по време на периода, обхванат от плана за преструктуриране от януари 2012 г. Според прогнозите на плана за основния капитал от първи ред, коефициентът се очаква да се намали до [10-15] % през 2016 г. при базисния сценарий и до [8-12] % при по-неблагоприятен сценарий, в сравнение със задължителното минимално равнище от 10 %, което ще влезе в сила считано от края на 2012 г. Португалия посочва също, че условията за продажба, предложени от BIC в рамките на открит и прозрачен процес на продажба без минимална цена, са минималните, необходими за гарантиране на бъдеща жизнеспособност на BPN, тъй като ликвидацията би била по-скъпоструваща за държавата и може да застраши финансовата стабилност.
(75)
Португалия също твърди, че както предишните акционери на BPN, така и самата BPN са споделили или ще споделят достатъчно разходите по процеса на преструктуриране, което гарантира адекватно споделяне на тежестта. Предишните акционери на BPN не са получили компенсация в резултат от национализацията и са изгубили целия капитал, който са инвестирали в банката.
(76)
При все това, Португалия смята, че не е уместно да се иска споделяне на тежестта от клиенти, които са допринесли към подчинения дълг на BPN, предвид конкретните обстоятелства по продажбата на тези инструменти […]. В някои случаи техническите спецификации на продуктите възпрепятстват BPN да откаже да плати лихва на клиентите за възстановяване на капитал.
(77)
Според Португалия приносът на BPN към процеса на преструктуриране също е значителен, тъй като нейното ръководство беше подменено след национализацията, търговските политики и политиките за управление на риска бяха съществено изменени и нейната дейност ще бъде намалена с над 50 %.
(78)
Португалия приема, че прехвърлянето на активи в ДСП на счетоводна стойност се е осъществило на стойност, по-висока от реалната икономическа стойност на активите и без възнаграждение за държавата. Португалия обаче смята, че собствен принос от BPN е гарантиран чрез национализацията на нулева цена, последвана от задълбочено преструктуриране. Португалия твърди, че всяко предимство за BPN в резултат от разделянето на активите в ДСП ще се възстанови частично чрез цената за повторната приватизация на банката, която е била най-високата възможна цена. Португалия също смята, че за държавната гаранция е получено уместно възнаграждение. Въпреки че възнаграждението е по-ниско (на 0,2 % на година), отколкото се изисква за правителствени гаранции (38), всеки потенциален допълнителен приход, получен от BPN (или всеки разход, който не се осъществи) по време на процеса на преструктуриране, би бил от полза за държавата, която понастоящем притежава всички акции на BPN.
(79)
По отношение на увеличението на капитала на BPN, предприето на 15 февруари 2012 г., Португалия коментира, че няма да измени акционерната структура на BPN и капиталът ще бъде поне отчасти възстановен чрез продажбата на BPN, тъй като тя допринася за избягването на още по-високите разходи за ликвидация.
(80)
Португалия смята също, че мерките, предприети или които ще се предприемат от държавата, не нарушават конкуренцията. Португалия посочва, че комбинираното дружество ще има пазарен дял, по-нисък от 1 % ([0-1] % от пазарния дял в банковия сектор, 14-то място по отношение на кредити за клиенти и 15-то по отношение на депозити). Освен това е вероятно мерките да нямат отрицателно въздействие върху влизането на чуждестранни банки на вътрешния пазар, както е очевидно от факта, че самата BIC е притежавана от анголска финансова група. Португалия смята също, че не съществува морален риск, тъй като банката е национализирана, ръководството ѝ премахнато, акционерите ѝ не са получили компенсация и банката е преминала през задълбочено преструктуриране.
(81)
В допълнение, Португалия смята, че известен брой мерки, предприети в рамките на процеса, ще бъдат адекватни и достатъчни за ограничаване на всякакво нарушаване на конкуренцията. BPN е била с намалено присъствие на пазара преди национализацията (9-та най-голяма банка в Португалия с пазарни дялове между [1-5] % и [1-5] % в зависимост от пазарите), била е преструктурирана, присъствието ѝ на пазара намалено с над 50 % и отново е била съсредоточена върху банкирането на дребно. Национализацията се е осъществила без компенсация за предишните акционери, докато търговската стратегия и политика за контрол на риска на BPN са променени непосредствено след нея.
(82)
Португалските органи твърдят също, че процесът на продажба на BPN е бил открит и прозрачен. Накрая, на BIC е забранено да изплаща дивиденти до 2016 г., за да се гарантира, че финансовата подкрепа, предоставена на BPN, е използвана за осигуряване на дългосрочна жизнеспособност на банката. Споразумението за споделяне на печалба между държавата и BIC за резултати над […] млн. EUR позволява на държавата да възстанови част от разходите по преструктурирането на банката. Задължението на BIC да не се позовава в търговската си комуникация на държавната помощ, която е получила, според португалските органи гарантира, че помощта не се използва в ущърб на конкуренти. Други възможни ангажименти, предвидени в насоките на Комисията за преструктурирането на банки (като например мерки за насърчаване на отварянето на пазара, ограничения на пазарния дял или освобождаването от допълнителни активи и дейности) не са подходящи в контекста на преструктурирането на BPN.
5.2 Ангажименти, поети от португалската държава
(83)
По отношение на прилагането на плана за преструктуриране португалските органи се ангажират за следното:
(84)
Коефициентът на основен капитал от първи ред на BPN на датата на продажбата на Banco BIC няма да бъде по-висок от [10-18] %.
(85)
Ако Banco BIC или комбинираното дружество избере да върне заеми на държавата или на всеки субект, контролиран от държавата, след продажбата, то ще изплати на държавата капитала, свързан с тези заеми в размер на [10-18] % от претеглените спрямо риска активи от заема.
(86)
Banco BIC и комбинираното дружество няма да имат право да прехвърлят необслужвани кредити на държавата или на всеки субект, контролиран от държавата, след [ 2013 г.].
(87)
Banco BIC или комбинираното дружество ще прехвърлят необслужваните кредити на държавата или на всеки субект, контролиран от държавата, съгласно условията, посочени в параграф (85), само след като са използвали изцяло всички налични резерви в BPN на датата на продажбата.
(88)
Съществуващата кредитна линия за [150-500] млн. EUR, посочена в рамковото споразумение във връзка с програмата за търговски ценни книжа на BPN и гарантирана от държавата, няма да бъде удължена повече от […] години от датата на продажбата.
(89)
Възнаграждението от [200-400] млн. EUR за линията за финансиране, която ще се предостави от CGD на Banco BIC или на комбинираното дружество, ще бъде определено като минимум по Euribor +[…] bps.
(90)
До 31 декември 2016 г. Португалия ще поиска предварителното одобрение на Комисията преди да предостави каквито и да било кредитни линии или гаранции от CGD или държавата на Banco BIC или на комбинираното дружество след продажбата.
(91)
Banco BIC или комбинираното дружество няма да извършват никакви придобивания на предприятия до 31 декември 2016 г., освен ако общата брутна кумулативна покупна цена, платена от Banco BIC или от комбинираното дружество за всички придобивания по време на финансовата година, е по-ниска от […] млн. EUR. Общата брутна кумулативна покупна цена на всяко такова придобиване ще се изчислява без да се включва допускането или прехвърлянето на дълг във връзка с такива придобивания.
(92)
Banco BIC, комбинираното дружество и Португалия няма да упражняват до 31 декември 2016 г. никакви права на опция за покупка във връзка с подчинения дълг, емитиран от BPN преди датата на продажба.
(93)
Banco BIC или комбинираното дружество няма да се позовават на използването на държавна помощ в своите маркетингови кампании или комуникация с инвеститори.
6. Оценка
6.1 Наличие на помощ
(94)
В член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз се предвижда, че всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото това засяга търговията между държавите членки, е несъвместима с вътрешния пазар. От това следва, че държавна мярка се определя като държавна помощ, ако изпълнява следните четири (кумулативни) критерия:
-
държавни ресурси;
-
селективно предимство;
-
нарушаващо въздействие върху конкуренцията; и
-
въздействие върху търговията между държавите членки.
6.1.1. Мерки в полза на BPN и на икономическата активност след продажбата
6.1.1.1 Мерки, предоставени след национализацията
(95)
Португалия изтъква, че мерките, предоставени на BPN преди национализацията, не представляват държавна помощ. Мерките се състоят от СПОЛ и четирите заема, отпуснати от CGD преди национализацията на BPN през октомври и ноември 2008 г.
(96)
По отношение на СПОЛ, както изтъкнаха португалските органи в становището си по решението от 24 октомври 2011 г., за спешната помощ за осигуряване на ликвидност, предоставена на BPN преди национализацията, беше взето независимо решение от BdP с наказателна лихва и тя беше подкрепена от гаранции от BPN без държавна гаранция.
(97)
По времето, когато инструментът СПОЛ е предоставен (17 и 27 октомври 2008 г.) не е имало взето решение по отношение на платежоспособността и национализацията на BPN (тъй като тези решения са взети едва в началото на ноември 2008 г.). СПОЛ не е част от по-голям пакет за помощ, а по-скоро предоставяне на ликвидност като част от обичайните дейности на BdP.
(98)
Следователно Комисията стига до заключението, че в предоставянето на СПОЛ на BPN от BdP не е имало държавна помощ, в съответствие със съобщението относно банките (39).
(99)
По отношение на заемите, отпуснати от CGD, Комисията отбелязва, че преди национализацията на BPN банката е получила от CGD заеми в размер общо на 315 млн. EUR, а не на 235 млн. EUR (40).
(100)
Комисията отбелязва, че CGD е изцяло притежавана от държавата, която определя членовете на управителния ѝ съвет. За да се определи дали заемите са предоставени от държавата, трябва да се оценят конкретните обстоятелства около тяхното отпускане с цел да се установи дали CGD не е действала поради причини, различни от обичайната търговска практика. За тази цел следните съображения са от значение.
(101)
Първо, по времето когато първите три заема са били отпуснати през октомври 2008 г., затрудненията на BPN вече са били широко известни. Според португалските органи BPN е била изправена пред проблеми с ликвидността още през лятото на 2008 г., както доказват редица значими промени във висшето ръководство на BPN (сменено два пъти от началото на 2008 г.) одити на BPN, предприети от BdP през юни, и понижаването на оценката на BPN от Moody’s до Baa3 на 18 юни 2008 г. Освен това вторият, третият и четвъртият заем са отпуснати след 22 октомври 2008 г., когато според Португалия BPN е била в положение на сериозна отрицателна ликвидност. Всеки кредитор, който действа според обичайната търговска практика, би поискал от BPN информация, необходима за разбирането на нейната ликвидна позиция и способността ѝ за изплащане, преди да отпусне допълнителен заем на банката и следователно би установил несигурното финансово положение на BPN.
(102)
Второ, сумите на заемите са много големи в сравнение с размера на счетоводния баланс на BPN и със задълженията ѝ по това време, което представлява значителна индивидуална експозиция на една банка в затруднение за CGD.
(103)
Трето, заемите са отпуснати през октомври и ноември 2008 г. малко след неуспеха на Lehman Brothers във време, в което междубанковите пазари като цяло бяха недостъпни, дори за най-стабилните международни финансови институции, да не говорим за банки, изправени през значими предизвикателства, свързани с ликвидността.
(104)
Четвърто, по отношение на четвъртия заем Комисията отбелязва, че CGD не само управлява BPN в интерес на държавата по силата на член 2, параграф 7 от Закона за национализацията, но също е получила гаранция от държавата по силата на член 2, параграф 9 от Закона за национализацията по отношение на всички кредити и ликвидност, които може да предостави на BPN в контекста на национализацията и „замествайки държавата“.
(105)
Предвид финансовото и икономическо положение като цяло и широко известните затруднения на BPN по-конкретно е било много малко вероятно друга институция да предостави въпросната ликвидност на BPN, което обяснява защо португалските органи смятат, че мерките за ликвидност на CGD са със „специален“ характер (вж. параграф (25)).
(106)
Въз основа на всяко от тези съображения Комисията стига до заключението, че решението на CGD да отпусне съответните заеми на BPN преди нейната национализация не е било обичайно търговско решение. Решението за това трябва да се разглежда като пряко приписано на държавата. Следователно заемите представляват държавни ресурси.
(107)
Тъй като заемите са позволили на BPN да получи ликвидност, каквато иначе не би получила на пазара, те са предоставили ликвидността, която е била необходима на BPN, за да продължи да извършва дейност и да е конкурентна, inter alia, за заеми и депозити на банковите пазари, на които е била активна.
(108)
Следователно Комисията смята, че BPN е получила икономическо предимство.
(109)
Въпросните мерки са селективни, тъй като са от полза единствено на BPN.
(110)
Въпреки коментарите на Португалия, според които BPN е заемала едва девето място в португалския банков сектор преди национализацията си, заемите от CGD нарушават или заплашват да нарушат конкуренцията като поставят BPN в по-изгодна позиция спрямо други конкурентни банки, като ѝ позволяват да получи ликвидност, каквато иначе не би получила на пазара.
(111)
Предвид факта, че BPN е била активна на национално, европейско и международно равнище във времето, когато са предоставени заемите, включително например чрез френското си дъщерно дружество, съществува опасност мерките да засегнат също търговията между държавите членки.
(112)
Следователно Комисията смята, че четирите заема в размер общо на 315 млн. EUR, отпуснати от CGD на BPN през октомври и ноември 2008 г., представляват държавна помощ.
6.1.1.2. Мерки, предоставени след национализацията, които не са конкретно свързани с продажбата на BIC
(113)
Комисията вече е установила в решението от 24 октомври 2011 г., че национализацията не представлява държавна помощ в полза на акционерите на BPN.
(114)
Следните мерки, които не са конкретно свързани с продажбата на BIC, са предоставени след национализацията на BPN:
а)
държавната гаранция върху задълженията, емитирани от BPN и финансирани от CGD, включително емисията на търговска ценна книга, записана от CGD, и кредитни инструменти от паричния пазар, предоставени от CGD;
б)
прехвърлянето на активи и пасиви към три ДСП, притежавани от държавата.
(115)
Държавната гаранция върху търговската ценна книга, емитирана от BPN (и ДСП) и записана от CGD, която е предоставена на BPN след национализацията, е пряко финансирана от държавата членка. В допълнение, съгласно член 2, параграф 9 от Закона за национализацията всички кредитни линии и линии за финансиране, предоставени от CGD в полза на BPN (и на ДСП) в контекста на национализацията, е трябвало да бъдат гарантирани от португалската държава. Следователно е безспорно, че цялото финансиране, предоставено от CGD на BPN (или на ДПС) след национализацията, включва държавни ресурси.
(116)
В допълнение, следва да се подчертае, че след национализацията CGD е единственият субект, предоставящ финансиране на BPN или на ДСП, и че неговата експозиция се увеличава с времето, тъй като други задължения падежират и не са пренесени от първоначалните кредитори или заместени посредством кредити от други институции. Липсата на алтернативни източници на финансиране за BPN не е изненадваща предвид факта, че нейните финансови затруднения и нестабилно бъдеще са били обществено достояние.
(117)
Държавните гаранции са позволили на BPN да получи финансова подкрепа в ситуация, в която не е имало други алтернативи на пазара.
(118)
Те са позволили на BPN да продължи дейността си на пазара, да се конкурира за стопанска дейност (не само за поддържането на стопанската дейност, но вероятно и за нова такава), както и да спазва задълженията си към клиенти и други участници на пазара.
(119)
Въз основа на гореспоменатото Комисията стига до заключението, че държавните гаранции предоставят икономическо предимство на BPN.
(120)
Въпросните мерки са селективни, тъй като са от полза на конкретен субект - BPN. Освен това за частта от линията за финансиране, която продължава след продажбата, те са от полза също за комбинираното дружество.
(121)
Предвид позицията на BPN в португалския финансов сектор и факта, че финансовият сектор е отворен за интензивна конкуренция на равнище Европейски съюз, както и факта, че BPN се конкурира със значителен брой дъщерни дружества на чуждестранни банки в Португалия, Комисията смята, че всяко предимство, предоставено с държавни ресурси, би имало потенциала да засегне търговията в Съюза и да наруши конкуренцията по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(122)
Държавните гаранции в полза на BPN са позволили на BPN да получи голяма сума финансиране, което не е било налично на пазара, и са предоставили на BPN селективно предимство. Те са позволили на BPN да остане на пазара и да продължи дейността си без допълнителни последици от предишното ѝ положение. Те представляват държавна помощ.
(123)
Преместването на някои активи от BPN в ДСП, които са изцяло притежавани от държавата членка, означава, че държавата членка поема цялата финансова отговорност за тях и е изложена на всички рискове за активите в ДСП, от които поне една част може да са невъзстановими. Следователно мярката включва държавни ресурси.
(124)
Комисията смята, че прехвърлянето на активи в ДСП преди продажбата на счетоводна стойност от 3,9 млрд. EUR (с очаквани обезценки от 1,8 млрд. EUR) включва предимство за BPN, тъй като не е имало прозрачност ex ante, активите не са оценени на пазарната им цена и държавата не е получила възнаграждение в рамките на прехвърлянето.
(125)
Комисията смята, че прехвърлянето на активи на счетоводна, а не на пазарна стойност предоставя икономическо предимство на BPN в сравнение с нейните конкуренти.
(126)
Въпросните мерки се смятат за селективни, тъй като са от полза на конкретно дружество - BPN.
(127)
Предвид позицията на BPN в португалския финансов сектор и факта, че финансовият сектор е отворен за интензивна конкуренция на равнище Европейски съюз, както и факта, че BPN се конкурира със значителен брой дъщерни дружества на чуждестранни банки в Португалия, Комисията смята, че всяко предимство, предоставено с държавни ресурси, би имало потенциала да засегне търговията в Съюза и да наруши конкуренцията по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
6.1.1.3. Мерки, предоставени след национализацията, свързани с продажбата на BIC
(128)
В допълнение към мерките, предоставени на BPN след национализацията, които не са свързани с продажбата на BIC, са предоставени други мерки, свързани с продажбата на BIC. Те включват:
а)
рекапитализацията на BPN с оглед на продажбата;
б)
прехвърлянето на допълнителни активи и пасиви на BPN, свързано с продажбата;
в)
правото на BIC да прехвърля необслужвани кредити на държавата след продажбата;
г)
прехвърлянето към държавата с оглед на продажбата на разходи, свързани с рисковете от съдебни спорове; и
д)
предоставянето от CGD на линия за финансиране за комбинираното дружество след продажбата и поддържането на кредитна линия за търговската ценна книга след продажбата, обезпечена от държавата, на стойност [150-500] млн. EUR.
(129)
Рекапитализация на BPN в размер на 600 млн. EUR се извърши на 15 февруари 2012 г. Тази мярка беше осъществена пряко от държавата и посредством държавни ресурси с оглед на продажбата на BIC.
(130)
Рекапитализацията на BPN в размер на 600 млн. EUR от 15 февруари 2012 г. беше замислена така, че да предостави на BPN [200-400] млн. EUR акционерен капитал в момента на продажбата. Последната сума отговаря по времето на офертата на BIC от 20 юли 2011 г. на очаквани [10-18] % основен капитал от първи ред. Това значително надвишава регулаторния минимум (9 % основен капитал от първи ред в края на 2011 г. и 10 % основен капитал от първи ред в края на 2012 г.) (41).
(131)
Комисията смята, че вливането на капитал предоставя икономическо предимство на BPN и на икономическата дейност след продажбата. Предимството произтича от гарантирането, че BPN след рекапитализацията разполага с капитала, необходим за изпълняване и надвишаване на регулаторните изисквания, и че комбинираното дружество също ще разполага с този капитал. Капиталът позволява на BPN и ще позволява на комбинираното дружество да бъде активна на пазарите и да предоставя нов кредит в икономически условия, в които други конкуренти трябва да намалят задлъжнялостта.
(132)
Въпросните мерки са селективни, тъй като са от полза единствено на конкретен субект - BPN и комбинираното дружество, което ще продължи икономическата дейност след продажбата.
(133)
Португалия твърди, че BPN е продължила да намалява пазарния си дял след национализацията и че комбинираното дружество ще има пазарен дял от под 1 % по отношение на кредити за клиенти, обезщетения за клиенти или банкови продукти и под 2 % на всеки от съответните пазари. Въпреки това, мерките нарушават или заплашват да нарушат конкуренцията, тъй като поставят BPN и комбинираното дружество след продажбата на BIC в по-изгодна позиция спрямо други конкурентни банки. Излишният капитал в комбинираното дружество предпазва икономическата дейност от инвеститорските рискове, на които са изложени други конкуренти. Той също така увеличава възможността двата бенефициера да разполагат с допълнителна ликвидност и може да улесни бъдещо разширяване на BPN и на комбинираното дружество в условия, в които другите конкуренти, активни в Португалия, трябва да намалят задлъжнялостта.
(134)
Предвид позицията на BPN в португалския финансов сектор и факта, че финансовият сектор е отворен за интензивна конкуренция на равнище Европейски съюз, както и факта, че BPN се конкурира със значителен брой дъщерни дружества на чуждестранни банки в Португалия, Комисията смята, че всяко предимство, предоставено с държавни ресурси, би имало потенциала да засегне търговията в Съюза и да наруши конкуренцията по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(135)
Рекапитализацията на BPN в размер на 600 млн. EUR, извършена на 15 февруари 2012 г., представлява държавна помощ.
(136)
Мерките, предоставени във връзка с продажбата на BIC, включват правото на BIC да поиска прехвърляне, преди затваряне, на други активи и пасиви на BPN, като например заеми за кредитни институции или физически и финансови активи. Те включват също правото на BIC да прехвърля депозити на цена […] bps над съответната референтна цена или да получава от държавата разликата във възнаграждението за такива депозити.
(137)
Преместването от BPN на някои кредити и задължения (включително депозити), подбрани от BIC, се финансира пряко от държавата членка. Всички елементи, преместени от BPN, или ще бъдат прехвърлени на счетоводна стойност в ДСП, които са изцяло притежавани от държавата членка, или при всички случаи ще бъдат под нейна финансова отговорност. По този начин държавата членка ще носи финансовата тежест за управление и разпореждане с тези активи и пасиви. Държавата членка ще трябва да финансира разликата между приложимата лихва върху депозитите и ценовия праг от […] bps над референтната ставка.
(138)
Комисията смята, че прехвърлянето на допълнителни активи и пасиви в ДСП преди продажбата включва предимство за BPN и за комбинираното дружество, тъй като не е имало прозрачност ex ante, активите не са оценени на пазарна цена и държавата не е получила възнаграждение в рамките на прехвърлянето.
(139)
Комисията смята, че прехвърлянето на активи на счетоводна, а не на пазарна стойност предоставя икономическо предимство на BPN и на комбинираното дружество, в сравнение с нейните конкуренти. Съгласно съответното условие в рамковото споразумение BIC може да избира свободно кои активи да бъдат преместени и тези активи нито ще се оценят на пазарна стойност, нито държавата ще получи възстановяване на разходите за тях. Напротив, доколкото този вариант намалява RWA на BPN, резултатът от него ще е повишаване на капиталовия коефициент на банката и следователно на нейната способност да отпуска нови заеми и да бъде активна на пазара. След продажбата това предимство ще бъде пренесено върху комбинираното дружество.
(140)
Възнаграждението от страна на държавата на разликата между приложимата лихва върху депозитите и ценовия праг от […] bps над референтната ставка премахва разход, който при обичайни обстоятелства трябва да се понесе от BPN и следователно ѝ предоставя предимство.
(141)
Въпросните мерки са селективни, тъй като са от полза единствено на конкретен субект - BPN - и на икономическата дейност, която ще продължи след продажбата.
(142)
Мерките нарушават или заплашват да нарушат конкуренцията, тъй като поставят BPN и комбинираното дружество след продажбата на BIC в по-изгодна позиция спрямо конкурентните банки като не изискват от нея да намали задлъжнялостта си за разлика от останалите конкуренти и като позволяват на BPN и на комбинираното дружество да отпускат повече кредит на икономиката.
(143)
Предвид позицията на BPN в португалския финансов сектор и факта, че финансовият сектор е отворен за интензивна конкуренция на равнище Европейски съюз, както и факта, че BPN се конкурира със значителен брой дъщерни дружества на чуждестранни банки в Португалия, Комисията смята, че всяко предимство, предоставено с държавни ресурси, би имало потенциала да засегне търговията в Съюза и да наруши конкуренцията по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(144)
Прехвърлянето на допълнителни активи и пасиви (включително депозити) от счетоводния баланс на BPN в ДСП преди продажбата представлява държавна помощ.
(145)
BIC има правото да продаде обратно в рамките на […] месеца необслужвани кредити за най-малко […] дни (до максимално […] % от номиналната стойност на общия кредитен портфейл, подбрани от BIC след компенсация със съществуващи депозити) и за сума, която надвишава равнището на обезпечение ([…] млн. EUR).
(146)
Правото на BIC да премества допълнителни активи и пасиви от счетоводния баланс след продажбата се финансира пряко от държавата членка. Всички елементи, преместени от BPN, или ще бъдат прехвърлени на счетоводна стойност в ДСП, които са изцяло притежавани от държавата членка, или при всички случаи ще бъдат под нейна финансова отговорност. По този начин държавата членка ще носи финансовата тежест за управление и разпореждане с тези активи.
(147)
Комисията смята, че възможността за преместване на необслужвани кредити след продажбата позволява на BPN и на комбинираното дружество да разширят дейността си и да предоставят повече кредит в икономически условия, при които останалите конкуренти, активни в Португалия, трябва да намаляват задлъжнялостта си. В действителност, ако се запази същото равнище на собствен капитал, коефициентът на капитал на банката ще се повиши чрез преместването на необслужваните кредити и намаляването на RWA. Следователно нейната способност да отпуска нови кредити и да бъде активна на пазара ще се увеличи.
(148)
Комбинираното дружество ще има предимство също пред конкурентите, които са изправени пред обезценки на по-нискокачествени активи, които те трябва да поемат, като по този начин се ограничава наличният за тях капитал за ново кредитиране. За разлика от тях комбинираното дружество няма да е с намалена капиталова база поради такива обезценки и поради намаляването на кредитния му портфейл.
(149)
В допълнение, вариантът BIC да върне необслужвани кредити на държавата до не по-късно от […] след датата на продажбата може да промени RWA на банката и да доведе до по-висок основен капитал от първи ред, отколкото равнището от [10 - 18] %, посочено в офертата на BIC от 20 юли 2011 г. Комисията отбелязва ангажимента на Португалия в това отношение, че ако Banco BIC или комбинираното дружество избере да върне заемите на държавата или на всеки субект, контролиран от държавата, след продажбата, тя ще изплати на държавата капитала, свързан с онези заеми в размер на [10 - 18] % от претеглените спрямо риска активи от заема и в допълнение ще прехвърли необслужвани кредити и ще изплати капитала, свързан с онези заеми към държавата, едва след като е изчерпала изцяло резервите, налични на датата на продажбата в счетоводните документи на BPN.
(150)
Въпросната мярка е селективна, тъй като е от полза единствено на един субект - BPN - и на икономическата дейност, която ще продължи след продажбата.
(151)
Мярката нарушава или заплашва да наруши конкуренцията, тъй като поставя BPN и комбинираното дружество след продажбата на BIC в по-изгодна позиция спрямо други конкурентни банки, като не изисква от нея да намали задлъжнялостта си и по този начин позволява на BPN и на комбинираното дружество да предоставят повече кредит в икономиката.
(152)
Предвид позицията на BPN в португалския финансов сектор и факта, че финансовият сектор е отворен за интензивна конкуренция на равнище Европейски съюз, както и факта, че BPN се конкурира със значителен брой дъщерни дружества на чуждестранни банки в Португалия, Комисията смята, че всяко предимство, предоставено с държавни ресурси, би имало потенциала да засегне търговията в Съюза и да наруши конкуренцията по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(153)
Мярката може да позволи на BPN и на комбинираното дружество при липсата на ангажимент за обратно изплащане на капитала, свързан със заемите, да измени със задна дата RWA на банката след продажбата. Това ще има за резултат по-висока пропорционална капитализация на банката. По този начин тя предоставя предимство на банката и нарушава конкуренцията с останалите конкуренти. Мярката представлява държавна помощ.
(154)
Прехвърлянето на рискове от съдебни спорове на BPN към държавата представлява задължение, което се поема от държавата.
(155)
Като поема задължение от BPN, държавата предоставя предимство на BPN и на комбинираното дружество спрямо техните конкуренти, които трябва да понасят равностойни задължения в собствените си счетоводни баланси.
(156)
Въпросната мярка е селективна, тъй като е от полза единствено на конкретен субект (BPN и комбинираното дружество в резултат от продажбата на BIC).
(157)
Мярката предоставя капиталово облекчение на BPN и на комбинираното дружество, когато не съществуват алтернативи на пазара и останалите конкуренти трябва да поемат такива задължения в счетоводните си баланси.
(158)
Предвид позицията на BPN в португалския финансов сектор и факта, че финансовият сектор е отворен за интензивна конкуренция на равнище Европейски съюз, както и факта, че BPN се конкурира със значителен брой дъщерни дружества на чуждестранни банки в Португалия, Комисията смята, че всяко предимство, предоставено с държавни ресурси, би имало потенциала да засегне търговията в Съюза и да наруши конкуренцията по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(159)
Мярката предоставя мярка за капиталово облекчение и представлява държавна помощ.
(160)
Предоставянето на линия за финансиране в размер на [150-350] млн. EUR след продажбата и поддържането на кредитна линия на търговска ценна книга в размер на [150-500] млн. EUR от CGD в полза на BPN след продажбата трябва да се припише на държавата, като се вземат предвид конкретните обстоятелства, при които това е осъществено.
(161)
Първо, CGD е изцяло притежавана от държавата, която определя членовете на нейния управителен съвет. Както е отбелязано в параграф (100), CGD е определена от закона, за да управлява BPN и също да получава държавна гаранция по силата на член 2, параграф 9 от Закона за национализацията по отношение на всички кредити и ликвидност, които може да предостави на BPN в условията на национализацията „замествайки държавата“. Тази гаранция продължава да се прилага за кредитната линия в размер на [150-500] млн. EUR.
(162)
Второ, решенията да предостави линия за финансиране и кредитна линия не са взети независимо от CGD, а са част от условията за продажбата, договорени между BIC и португалските органи.
(163)
Предоставянето от страна на CGD на линия за финансиране в размер на [200-400] млн. EUR на комбинираното дружество след продажбата и поддържането от CGD на кредитна линия на търговската ценна книга от [150-500] млн. EUR след продажбата следователно се приписват пряко на държавата членка.
(164)
Мерките позволяват на BPN и на комбинираното дружество да имат лесен и евтин достъп до ликвидност.
(165)
По отношение на кредитната линия в размер на [200-400] млн. EUR, предоставена от CGD на BIC, Комисията отбелязва, че тя ще предостави защитен буфер за позицията за финансиране на комбинираното дружество, ако след продажбата има изтегляния на депозити. CGD не предоставя такава кредитна линия на друг субект, освен на комбинираното дружество. Следователно кредитната линия представлява икономическо предимство за комбинираното дружество.
(166)
Поддържането на кредитна линия с държавна гаранция от [150-500] млн. EUR до […] за съществуващата програма за търговска ценна книга също предоставя на BPN и на комбинираното дружество предимство пред нейните конкуренти от гледна точка на достъпа до ликвидност.
(167)
Въпросните мерки са селективни, тъй като са от полза на един конкретен субект (BPN и комбинираното дружество в резултат от продажбата на BIC).
(168)
Предимството, предоставено на BPN и на комбинираното дружество след продажбата, нарушава конкуренцията, още повече предвид високите разходи на заемите на финансовите пазари в момента.
(169)
Предвид позицията на BPN в португалския финансов сектор и факта, че финансовият сектор е отворен за интензивна конкуренция на равнище Европейски съюз, както и факта, че BPN се конкурира със значителен брой дъщерни дружества на чуждестранни банки в Португалия, Комисията смята, че всяко предимство, предоставено с държавни ресурси, би имало потенциала да засегне търговията в Съюза и да наруши конкуренцията по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(170)
Предоставянето от страна на CGD на линия з финансиране в размер на [200-400] млн. EUR на комбинираното дружество след продажбата и поддържането на кредитна линия за търговска ценна книга от [150-500] млн. EUR в полза на BPN представляват държавна помощ.
6.1.1.4 Възможна помощ за купувача
(171)
Съгласно точка 49 от съобщението относно банките, с цел да се гарантира, че не се предоставя никаква помощ на купувача на финансова институция, продавана от държавата, е важно да се спазват някои изисквания, по-конкретно: процесът на продажбата е открит, прозрачен, недискриминаторен и безусловен, продажбата се осъществява при пазарни условия и държавата повишава до възможно най-високо равнище продажната цена на съответните активи и пасиви.
(172)
По отношение на първото изискване, въпреки че процесът на продажба започна като открита и безусловна тръжна процедура, обвързващата оферта, представена от BIC, не беше окончателна от гледна точка на материалните аспекти на предложената транзакция, включително окончателния размер на активите и пасивите на BPN, които BIC възнамеряваше да придобие, и точния брой клонове и служители, които ще бъдат поети. Всички тези аспекти са обсъдени по време на последващи двустранни преговори между португалските органи и BIC и завършени в рамковото споразумение от 9 декември 2011 г. Дори рамковото споразумение не е окончателно по отношение на точния размер на придобиваната банка. По-конкретно, то не определя активите и пасивите, които BIC ще поеме, въпреки ясното уточняване, че в момента на продажбата BPN ще притежава собствен капитал в размер на [200-400] млн. EUR. С други думи, нито в офертата на BIC от 20 юли 2011 г., нито в рамковото споразумение не се посочва ясно какво купува BIC, но и в двете е определена точна цена за това.
(173)
В тази връзка е важно да се отбележи, че рамковото споразумение следва да не се отклонява от условията в обвързващата оферта на BIC от 20 юли 2011 г. като предоставя допълнителни предимства на BIC и/или на комбинираното дружество. Наистина предвид много неопределените условия в обвързващата оферта от 20 юли 2011 г., BIC би могла да получи допълнителни отстъпки от държавата, например като намали обема на активите и пасивите, които в действителност придобива. Такива допълнителни отстъпки ще доведат до по-висок коефициент на основния капитал от първи ред, отколкото е посочено в офертата на BIC от 20 юли 2011 г., без да се нарушат условията на процеса на продажба.
(174)
Следователно Комисията приветства ангажимента на Португалия да ограничи равнището на капитализацията на BPN на датата на продажбата до [10-18] % от основния капитал от първи ред, както е посочено в офертата на BIC. Допълнителният ангажимент на Португалия, според който BIC ще върне обратно капитала, свързан с всякакви необслужвани кредити на държавата или на дружество, притежавано от държавата, след продажбата, гарантира, че равнището на основен капитал от първи ред няма да бъде неправомерно увеличено след продажбата.
(175)
Както е посочено в раздел 6.1.1.3, всички мерки, свързани с продажбата на BIC, включват държавни ресурси.
(176)
При липсата на определяне на основния капитал от първи ред на BPN в офертата на BIC от 20 юли 2011 г. или в рамковото споразумение (и двете посочват само абсолютната сума на капитала, който трябва да са намира в BPN в момента на продажбата, без да се вземат предвид RWA на банката или правото на BIC да избира активи и пасиви, които да се прехвърлят в ДСП преди продажбата), Комисията отбелязва, че е възможно в крайна сметка BPN да разполага с коефициент на основния капитал от първи ред, който надвишава посоченото в офертата. Според информацията, подадена от португалските органи, [10-18] % от основния капитал от първи ред е равнището на капитала, посочено в офертата на BIC от 20 юли 2011 г.
(177)
Комисията отбелязва обаче, че Португалия се е ангажирала да ограничи равнището на капитализацията на BPN на датата на продажбата до [10-18] % от основния капитал от първи ред, както е посочено в офертата на BIC. Това ще позволи на държавата да повиши до възможно най-високо равнище продажната цена на съответните активи и пасиви. Ангажиментът е необходим, за да се гарантира, че не се предоставя предимство на BIC.
(178)
Освен това, като упражнява правото да прехвърли на държавата още необслужвани кредити след продажбата, BIC може да намали допълнително обема на банката, като по този начин повиши коефициента на основен капитал от първи ред за комбинираното дружество до по-високо равнище, отколкото това, посочено в офертата на BIC от 20 юли 2011 г. Това може да предостави допълнително предимство на BIC. Допълнителният ангажимент на Португалия, според който BIC ще върне обратно капитала, свързан с всякакви необслужвани кредити, които ще върне на държавата или на дружество, притежавано от държавата, след продажбата, гарантира, че равнището на основния капитал от първи ред няма да се повиши допълнително след продажбата. Този допълнителен ангажимент е необходим, за да се избегне предоставянето на предимство на BIC.
(179)
Въпросните мерки са селективни, тъй като са от полза на конкретен субект, а именно BIC, и непряко на комбинираното дружество.
(180)
Предвид позицията на BPN в португалския финансов сектор и факта, че финансовият сектор е отворен за интензивна конкуренция на равнище Европейски съюз, както и факта, че BPN се конкурира със значителен брой дъщерни дружества на чуждестранни банки в Португалия, Комисията смята, че всяко предимство, предоставено с държавни ресурси, би имало потенциала да засегне търговията в Съюза и да наруши конкуренцията по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(181)
Предвид ангажиментите, поети от Португалия, Комисията може да направи заключението, че окончателните резултати от процеса, включително елементите, договорени в BIC в рамковото споразумение, не биха изменили изхода на тръжната процедура и на BIC не е предоставено никакво предимство по време на процеса на продажбата.
6.1.2 Количествена оценка на помощта
(182)
BPN и комбинираното дружество, което ще продължи икономическите дейности на BPN, са се възползвали от няколко мерки за държавна помощ, както е обобщено по-долу:
Таблица 1
Мерки за помощ, предоставени на BPN и на комбинираното дружество
Описание
Размер в млн. евро
a)
Заеми, предоставени от BPN преди национализацията
315
б)
Прехвърляне на активи на стойност 3,9 млрд. EUR в ДСП преди тръжния процес
Между 1 800 и 4 000
в)
Вливане на капитал от държавата на 15 февруари 2012 г.
600
г.
Линии за финансиране, предоставени от CGD на BPN (към декември 2011 г.),
[150-500]
от които - обезпечени с изрична държавна гаранция
[200-400]
д) Линии за финансиране, поискани от BIC за комбинираното дружество
от които - за поддържане на съществуващата програма за търговска ценна книга
400
от които - за нова линия за финансиране
300
(183)
Първо трябва да се отбележи, че не всички от тези мерки за помощ трябва да се смятат за кумулативни, тъй като според португалските органи някои мерки са заместили други (например първоначалните заеми, отпуснати от CGD преди национализацията, са заместени от търговската ценна книга, емитирана от BPN след национализацията).
(184)
Мерки б) и в) включват или вливания на капитал, или са еквивалентни на вливания на капитал. Те възлизат най-малко на 3 млрд. EUR или около 50 % от счетоводния баланс на BPN преди национализацията. В допълнение, общият размер на държавните гаранции върху програмата за търговска ценна книга, предоставени от Португалия в полза на BPN от национализацията насам, възлиза на 5 млрд. EUR, от които 4,5 млрд. EUR са използвани към 31 декември 2011 г.
(185)
В допълнение, съществува правото на BIC да прехвърля депозити с цена над […] bps или да поиска държавата да възстанови разликата, като разходите по приблизителна оценка на Португалия възлизат на около […] EUR. Накрая, прехвърлянето на държавата на разходи, свързани със съдебни спорове, и прехвърлянето в контекста на продажбата на допълнителни активи и пасиви, в това число необслужвани кредити, от счетоводния баланс на BPN в ДСП, включват допълнителна помощ, която Португалия смята за количествено неизмерима.
6.2 Съвместимост на различните мерки за помощ: прилагане на член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС
(186)
Член 107, параграф 3, буква б) от Договора за функционирането на Европейския съюз оправомощява Комисията да обяви помощ за съвместима с вътрешния пазар, ако е предназначена „за преодоляването на сериозни затруднения в икономиката на държава членка“.
(187)
Комисията отчита, че световната финансова криза може да създаде сериозни затруднения в икономиката на държава членка и че мерки за подкрепа на банките може да бъдат подходящи за уреждането на тези затруднения. Този анализ е потвърден в съобщението относно банките, съобщението относно рекапитализацията (42), съобщението относно обезценените активи (43) (СОА) и съобщението относно преструктурирането (44). Комисията продължава да е на мнение, че държавна помощ може да бъде одобрена по силата на член 107, параграф 3, буква б) от Договора с оглед на нова поява на напрежение на финансовите пазари. Комисията потвърди мнението си като прие съобщението за удължаване от 2011 г., с което се удължава след 31 декември 2011 г. прилагането на правилата за държавни помощи за подкрепата на мерки в полза на банки в контекста на финансовата криза (45).
(188)
Португалия конкретно беше сериозно засегната от финансовата и икономическа криза. Ефектите от нея бяха потвърдени в различни решения на Комисията (46), в които се одобряват мерките, взети от португалските органи за преодоляване на финансовата криза. В допълнение, следва да се вземе предвид изпълненото с предизвикателства икономическо и финансово положение, довело до официално искане за международна помощ от страна на Португалия на 7 април 2011 г., след което на 17 май 2011 г. беше подписан МР.
(189)
Комисията смята, че нерегулираната неплатежоспособност на BPN ще доведе до сериозни последици за португалската икономика. Следователно тези мерки могат да се оценяват съгласно член 107, параграф 3, буква б) от Договора.
6.3. Съвместимост съгласно съобщението относно преструктурирането
(190)
В съобщението относно преструктурирането се посочват правилата за държавна помощ, приложими за преструктурирането на финансовите институции в настоящата криза. Съгласно съобщението относно преструктурирането, за да отговаря на условията на член 107, параграф 3, буква б) от Договора, преструктурирането на финансова институция в контекста на настоящата финансова криза трябва да:
i)
води до възстановяване на жизнеспособността на банката;
ii)
включва достатъчно собствено участие от страна на бенефициера (споделяне на тежестта)
iii)
съдържа достатъчни мерки, които да ограничават нарушаването на конкуренцията.
6.3.1 Жизнеспособност
(191)
В точки 9 и 10 от съобщението относно преструктурирането се посочва, че държавата членка следва да представи широкообхватен и подробен план за преструктуриране, който да съдържа пълна информация за бизнес модела. В плана следва да се посочват и причините за затрудненията на финансовата институция и алтернативи на предложения план за преструктуриране.
(192)
В плана за преструктуриране следва да се демонстрира, че стратегията на банката е основана на съгласувана концепция и да се покаже, че банката е възстановила своята жизнеспособност в дългосрочен план без да разчита на държавна подкрепа.
(193)
В точка 17 от съобщението относно преструктурирането се потвърждава, че продажба на (част от) финансовата институция на трета страна може да спомогне за възстановяването на дългосрочната жизнеспособност. В настоящия случай Комисията отбелязва, че португалските органи са избрали да продадат BPN чрез тръжен процес. В резултат от това стопанската дейност на банкиране ще бъде продадена на BIC след някои корекции и избраните активи ще бъдат прехвърлени в ДСП, като целта е те да бъдат ликвидирани с течение на времето. Следователно Комисията трябва да оцени дали стопанската дейност на банкиране на BPN, която ще бъде част от стопанската дейност на купувача (комбинираното дружество), ще бъде жизнеспособна.
(194)
В решението от 24 октомври 2011 г. Комисията посочи, че не е получила бизнес план, който ефективно да покаже жизнеспособността на BPN като интегриран субект с BIC и поради тази причина не успя да направи заключение по този въпрос. Португалия представи подробен бизнес план за BPN, интегрирана с BIC, под формата на плана за преструктуриране от януари 2012 г. (включително допълнителната информация относно стопанската дейност и жизнеспособността, предоставена на 3 февруари 2012 г.).
(195)
Съгласно плана за преструктуриране от януари 2012 г. частта от BPN, която се продава на BIC, има значително по-малък счетоводен баланс от около […] млрд. EUR в сравнение с баланса на BPN в момента на национализацията.
(196)
Заедно с активите на BIC комбинираното дружество ще има активи общо от около […] млрд. EUR.
(197)
Счетоводният баланс на BPN в момента на продажбата на BIC съдържа само по-жизнеспособните дейности и най-добрите активи на банката. По-конкретно, кредитният портфейл, прехвърлен на BIC, е изчистен и повечето от неликвидните активи са прехвърлени в ДСП.
(198)
Пасивите на BPN се състоят основно от депозити на дребно на обща стойност от 1 669 млн. EUR и подчинени дългове в размер общо на 246 млн. EUR.
Таблица 2
BPN след продажбата и след вливането на капитал (Pro forma) (47)
(млн. EUR)
Пари в брой, централни банки и кредитни институции
[…]
Нетни кредити за клиенти
[…]
Други активи
[…]
ОБЩО АКТИВИ
[…]
Депозити
[…]
Други пасиви
[…]
Подчинен дълг
[…]
ОБЩО ПАСИВИ
[…]
Собствен капитал
[…]
ОБЩО ПАСИВИ И КАПИТАЛ
[…]
(199)
Мерките за преструктуриране, които вече са започнати от временните администратори, ще бъдат продължени от BIC, като се премахнат конкретните причини за проблемите на BPN.
(200)
Както е посочено в параграф (24) по-горе, ръководството е изцяло сменено. Като се вземат предвид конкретните обстоятелства, довели до национализацията на BPN, и по-специално множеството предполагаеми случаи на измами, извършени от предишното ръководство на банката, са заведени редица съдебни дела (48) от новото ръководство с цел защитаване на интересите на банката. Процедурите за оценка на риска на банката са изцяло преработени, за да се приложат най-добрите практики.
(201)
Новите администратори на BPN се съсредоточиха върху оптимизирането на структурата на разходите и приеха известен брой инициативи, за да намалят оперативните разходи. Между декември 2008 г. и декември 2010 г. оперативните разходи са намалени с около […] млн. EUR, а разходите за персонал - с около […] млн. EUR.
(202)
Според плана за преструктуриране от януари 2012 г. стратегията на BIC е да се съсредоточи върху основната стопанска дейност на дребно и да се използва мрежата на BPN, за да стане основната банка, която подкрепя търговията и финансовите транзакции между Португалия и Ангола.
(203)
Този план се основава на разумни основни макроикономически предвиждания като се взема предвид настоящата ситуация на пазарите в Португалия, като икономическата прогноза е за рецесия до 2014 г.
(204)
Финансовите очаквания показват, че в края на периода на преструктуриране (31 декември 2016 г.) комбинираното дружество най-вероятно, дори и при кризисен сценарий, ще може да покрие разходите си и да осъществи ВСК от около [1-10] %.
(205)
Очакваната първоначална капиталова база ще бъде доста над минималните изисквания за капитал с коефициент на основния капитал от първи ред от около [10-18] % благодарение на вливането на капитал от държавата.
(206)
Като резултат от значителното вливане на капитал от държавата, очакваните коефициенти за капитала на банката по време и в края на периода на преструктуриране най-вероятно ще останат над минималните изисквания и по този начин ще предпазят платежоспособността на банката. Според бизнес плана, предоставен от Португалия и отразен в плана за преструктуриране от януари 2012 г., при базов сценарий основният капитал от първи ред в края на периода на преструктуриране (31 декември 2016 г.) ще бъде [8-12] %, малко над минималните регулаторни изискания от 10 %, установени от BdP към декември 2012 г (49)., а при кризисен сценарий точно под тях ([7-11] %), както е посочено в графика 1 към параграф (207).
(207)
Очаква се това развитие да се дължи основно на необходимостта да се приложи бизнес планът, заложен в плана за преструктуриране от януари 2012 г. като се предостави по-голям обем кредит на икономиката и на въздействието на отрицателните резултати през първите години от плана за преструктуриране. Отрицателните резултати ще се дължат основно на все още високите разходи в структурата на банката в сравнение с обема стопанска дейност в комбинация с разходите за преструктурирането, което BIC ще предприеме.
Графика 1
Очаквания за комбинираното дружество BPN/BIC при базов сценарий, 2012 - 2016 г.
[…]
(208)
По отношение на ликвидността бизнес планът разчита основно на депозити с очакван растеж на депозитите от около [1-10] % годишно. Комисията смята, че стабилното финансиране на комбинираното дружество чрез депозити е важен елемент от плана за преструктуриране. Предвид малкия размер на комбинираното дружество и неговия потенциал за растеж, очакванията за развитие на депозитите са правдоподобни.
(209)
В същото време Комисията смята, че за да гарантира жизнеспособността на комбинираното дружество, следва да няма стимули за заменяне на депозитите с финансиране на едро. В този смисъл е важно възнаграждението за линията за финансиране, поискано от BIC за компенсиране на възможно изтегляне на депозити, да бъде увеличено най-малко до Euribor +[…] bps. Ангажиментът на Португалия в това отношение е необходим, за да се гарантира съвместимостта на помощта за преструктуриране с вътрешния пазар, като се отчете факта, че […] притежава значителна сума депозити, които в момента се възнаграждават над Euribor +[…] bps, равнище, на което BIC може да реши да запази тези депозити. Ако възнаграждението по новата кредитна линия не е определено на равнище, което стимулира BIC да запази равнището на депозити в съответствие с предвиденото в плана за преструктуриране от януари 2012 г., може да се наложи BIC да замени депозитите с по-евтино финансиране от CGD. Такова заменяне може да подобри краткосрочната рентабилност на комбинираното дружество, но в същото време ще накърни перспективата му за жизнеспособност.
(210)
В това отношение е важно също да се отбележи, че при Euribor +[…] bps все още се предоставя кредитната линия при по-благоприятни условия, отколкото е вероятно BIC да получи на пазара. Въпреки че на Комисията не е предоставен сравним целеви показател за подобни транзакции на пазара, Комисията отбелязва, че е малко вероятно кредитна линия с такава продължителност и размер да е налична на пазара, дори и при по-високи лихви. В допълнение, Комисията смята, че е полезно възнаграждението на кредити, предоставени от CGD […], да е определено на Euribor […] месеца +[…] bps.
(211)
Въз основа на предходното, съмненията на Комисията във връзка с жизнеспособността на BPN намаляха.
6.3.2 Ограничена до минимум помощ и споделяне на тежестта
(212)
В съобщението относно преструктурирането се посочва, че е необходим адекватен принос от страна на бенефициера за ограничаване на помощта до минимум и за справяне с нарушаването на конкуренцията и моралния риск. За тази цел; а) следва да се ограничат разходите за преструктуриране и размера на помощта и б) е необходим значителен собствен принос.
(213)
Принципите за собствен принос на банката бенефициер в етапа на преструктуриране са посочени в раздел 3 от съобщението относно преструктурирането. В него се изисква i) помощта за преструктуриране да бъде ограничена до минималното равнище за покриване на разходите, необходими за възстановяване на жизнеспособността; ii) банката бенефициер следва да използва във възможно най-голяма степен собствените си ресурси за финансиране на преструктурирането, например чрез продажбата на активи и iii) разходите, свързани с преструктурирането, да се поемат в достатъчна степен и от тези, които са инвестирали в банката, чрез абсорбиране на загубите с наличния капитал и чрез изплащане на адекватно възнаграждение за държавните намеси. Целта на споделянето на тежестта е двустранна: ограничаване на нарушаването на конкуренцията и смекчаване на моралния риск (50).
(214)
План за преструктуриране следва ясно да показва, че помощта се задържа на минималното необходимо равнище. Разходите, свързани с преструктурирането, следва да се поемат не само от държавата, но и в максимална степен от тези, които са инвестирали в банката. С други думи, банката и нейните притежатели на капитал следва да допринесат за преструктурирането във възможно най-голяма степен със собствени ресурси. Помощта за преструктуриране следва да се ограничава до поемане на разходите, необходими за възстановяването на жизнеспособността. Следователно едно предприятие не може да се ползва от публични ресурси, които могат да се използват за финансиране на дейности, които нарушават пазара и не са свързани с процеса на преструктуриране, като например придобиванията (51).
(215)
По отношение на ограничаването на помощта до минимум в точка 23 от съобщението относно преструктурирането се посочва, че помощта за преструктуриране следва да се ограничи до покриване на разходите, необходими за възстановяването на жизнеспособността.
(216)
За тази цел Комисията трябва да оцени: първо, твърдението на португалските органи, че разходите, свързани с продажбата на BPN на BIC, са по-ниски от разходите, които Португалия би осъществила, ако BPN е ликвидирана; и второ, дали помощта, предоставена за преструктурирането на BPN, е запазена до необходимия минимум.
(217)
В решението от 24 октомври 2011 г. Комисията постави под въпрос няколко аспекта от количественото сравнение между двата сценария, предоставени от Португалия по това време.
(218)
В плана за преструктуриране от януари 2012 г. Португалия предостави актуализирано сравнение на двата сценария и измени първоначалните допускания във връзка с основните опасения, изразени от Комисията в решението от 24 октомври 2011 г., по отношение на разходите в случай на организирана ликвидация. По-конкретно Португалия разгледа процентното намаление на кредитите и третирането на притежателите на подчинени облигации.
(219)
По-конкретно Португалия предостави допълнителна информация и алтернативен целеви показател по отношение на допускането във връзка с процентното намаление до счетоводна стойност от 30-50 % върху продажбата на кредити. Португалия предостави също окончателни цифри относно кредитите, които BIC в крайна сметка ще поеме и чиито размер не беше известен в момента на първоначалното сравнение на 17 февруари 2012 г. Тя също извади от сценария за организирана ликвидация разходите, свързани с възстановяването на разходи на някои притежатели на подчинени облигации, както е посочено в параграф (221).
(220)
Комисията смята, че когато се вземе предвид настоящото икономическо положение и значителното намаляване на задлъжнялостта в банковия сектор, прилагането на процентно намаление върху продажбата на кредитен портфейл е оправдано. Също така, ако кредитите трябва да се запазят до достигане на падеж, държавата ще трябва да понесе финансови разходи, както и кредитния риск до падежа. Следователно Комисията приема по-ниската предварителна оценка за процентно намаление, предоставена от Португалия, т.е. процентно намаление от [20-50] %.
(221)
По отношение на притежателите на подчинени облигации Комисията отчита, че общата сума от 245 млн. EUR се състои от множество емисии. Това е възможно […]. Португалия съобщи, че след правната оценка на условията на всяка емисия, […].
(222)
Таблица 3 предоставя преглед на предварителната оценка на входящите/ изходящите потоци, като се отчетат преразгледаните допускания, споменати в параграфи (219)-(221) по-горе. Тази предварителна оценка отчита само пределните разходи, свързани с двата сценария (а не вече осъществените разходи) и се основава на счетоводния баланс на BPN в момента на продажбата на BIC (52).
Таблица 3
Сравнение на сценариите за продажба на BIC и организирана ликвидация (данни в млн. EUR)
Продажба на BIC
Ликвидация
ИЗХОДЯЩИ ПОТОЦИ
1
Плащане на финансирането на кредитни институции
[…] (53)
2
Плащане на депозити от клиенти
[…]
3
Увеличение на капитала
[…]
4
Притежатели на подчинени облигации без постоянна емисия - подлежи на потвърждение
[…]
Общо изходящи потоци
[…]
[…]
Продажба на BIC
Ликвидация
ВХОДЯЩИ ПОТОЦИ
5
Продажба на клиентски кредити (нетно 2 114 млн. EUR от процентно намаление 30 %)
[…]
6
Възстановяване на пари в брой и заеми на кредитни институции
[…] (54)
7
Цена на продажбата на BPN
[…]
8
Премия от продажбата на депозити - 2 % от салдото на депозити
[…]
Общо входящи потоци
[…]
ПРОГНОЗИРАНА РАЗЛИКА
[…]
[…]
(223)
Като цяло вариантите за организирана ликвидация, в които държавата ще плати всички депозити (освен онези на подчинените кредитори, притежаващи вечни облигации) и в които държавата ще плати цялата експозиция на кредитни институции, ще бъдат по-скъпоструващи, отколкото продажбата на BIC.
(224)
Комисията признава несигурността, свързана с известен брой предположения, именно възможността да се възстановят кредити, прехвърлени на BIC. Също така следва да се отчете фактът, че организираната ликвидация е можела да има отрицателен ефект на разпространение върху доверието в целия банков сектор и държавния рейтинг на държавата членка.
(225)
Въз основа на наличната информация Комисията стига до заключението, че варианта на преструктуриране на банката, т.е. продажбата на BIC, допринася за ограничаването на размера на помощта до минимум.
(226)
BPN е получила помощ в значим размер преди и след национализацията, както е посочено в параграфи (182)-(185). Помощта е била необходима за поддържането на дейността на банката през периода, необходим за осъществяване на избраното преструктуриране, което е продажба на нейните жизнеспособни части на BIC и ликвидация на лошите активи с течение на времето. Като резултат от процеса на преструктуриране BPN ще изчезне като независима банка. Стопанската дейност по търговско банкиране, която ще бъде поета от BIC, има счетоводен баланс от по-малко от 35 % от счетоводния баланс на BPN преди нейната национализация. В пазарните условия в дадения момент тези мерки (и конкретно отделянето на нетърговските банкови активи в ДСП) са пряко свързани с жизнеспособността на банката, която остава на пазара. Бизнесът и дейностите, различни от търговско банкиране, са прехвърлени в ДСП, за да бъдат ликвидирани с течение на времето. Комисията признава, че значителните закъснения в осъществяването на преструктурирането на BPN са свързани с изключителните обстоятелства, засегнали португалската икономика и довели до подписването на МР от 17 май 2011 г.
(227)
Както бе посочено от Комисията в решението ѝ от 24 октомври 2011 г., в допълнение към мерките, предоставени на BPN преди нейната продажба, BIC иска допълнителни мерки, които са посочени в параграф (56).
(228)
В решението си от 24 октомври 2011 г. Комисията повдигна въпроса дали вливането на капитал, поискано от BIC, е минималната сума, необходима за гарантиране на жизнеспособност. Като се вземат предвид корекциите в счетоводния баланс, поискани от BIC в офертата ѝ от 20 юли 2011 г., и финансовите отчети на BPN от юни 2011 г., Португалия прецени, че равнище на капитала от [200-400] млн. EUR представлява коефициент на основния капитал от първи ред от [10-18] %.
(229)
Португалия твърди, че това равнище на капитала е резултат от тръжния процес, като се вземе предвид също цената, която BIC ще заплати на държавата (40 млн. EUR). То се оправдава от разходите по преориентирането на банката върху основната ѝ стопанска дейност и необходимостта да се поддържа достатъчно ниво на защита с допълнителен капитал. Португалия смята, че тази защита е подходяща за поддържането на достатъчно равнище на собствения капитал, особено в първите години на интеграцията, когато се отчита отрицателната репутация на BPN и трудното икономическо положение на Португалия.
(230)
Следва да се отбележи, че съгласно плана за преструктуриране от януари 2011 г. се очаква коефициентът на капитала да достигне [8-12] % в края на четвъртата година след продажбата и при кризисния сценарий да достигне [7-11] % (малко по-ниско от минимума от 10 %, изискван от закона в Португалия).
(231)
Следователно Комисията може да направи заключение, че равнището на капитала, равняващо се на коефициент на основния капитал от първи ред от [10-18] %, е резултат от тръжния процес и е необходимо, за да се гарантира жизнеспособността на банката, въз основа на плана за преструктуриране от януари 2012 г.
(232)
Комисията също оценява положително факта, че рамковото споразумение с BIC включва ангажимент от страна на BIC да не изплаща дивиденти или други еквивалентни ползи на акционерите във връзка с BPN за период от пет години. Целта на този ангажимент е да се гарантира, че капиталът, влят в BPN, няма веднага да излезе от банката във вид на средства, изплатени на акционерите.
(233)
При все това, окончателните активи, които в крайна сметка ще се поемат от BIC, се различават от офертата на BIC от 20 юли 2011 г. и BIC също запазва правото да върне кредити, които са необслужвани. Следователно Комисията смята, че за да се поддържа помощта на минимално равнище, всяко намаляване на RWA в резултат от връщане на кредити на държавата следва да се придружава от съответното намаляване на капитала в размер на [10-18] % от намаляването на RWA. Намаляването на капитала може да е под формата на процентно намаление на счетоводната стойност на кредитите, върнати на държавата.
(234)
Комисията отбелязва, че BIC е предложила комбинираното дружество да запази коефициент на основния капитал от първи ред от [10-18] % в случай, че трябва да върне необслужвани кредити, като се пуснат нови кредити в икономиката. Комисията смята, че такава мярка не би ограничила помощта до минимум поради следните причини. Първо, коефициентът на собствения капитал на BIC преди продажбата ще бъде по-нисък от [10-18] % на датата на продажбата. Следователно веднага след като BPN се е сляла с BIC, равнището на основния капитал от първи ред незабавно ще се понижи (както е отразено в плана за преструктуриране от януари 2012 г.). На тази база, ако комбинираното дружество трябва да запази коефициента си на основен капитал от първи ред на [10-18] % след сливането, неговата капитализация ще бъде по-голяма от предвидената от самата BIC. Второ, в плана за преструктуриране от януари 2012 г. вече е отчетено ново кредитиране в икономиката и поради тази причина (изключително високото) равнище на основния капитал от първи ред на BPN от [10-18] % в момента на продажбата се смята за достатъчно. Следователно не е необходимо да се отделя дори още повече капитал от предвиденото в плана за преструктуриране от януари 2012 г. за производството на нови кредити. В това отношение Комисията оценява положително ангажимента, поет от Португалия, че коефициентът на основен капитал от първи ред на BPN на датата на продажбата на Banco BIC няма да надвиши [10-18] % и че ако необслужвани кредити са прехвърлени на държавата или всеки субект, контролиран от държавата, след продажбата, Banco BIC или комбинираното дружество ще прехвърлят на държавата или на всеки субект, контролиран от държавата, всеки капитал, свързан с тези кредити в размер на [10-18] % от претеглените спрямо риска активи на кредитите.
(235)
В допълнение, в съобщението относно преструктурирането се посочва, че е нужна забрана за придобиване, за да се запази ограничаването на помощта до необходимия минимум. В точка 23 от съобщението относно преструктурирането се споменава изрично, че „не трябва да се предоставят на предприятието публични средства, които биха могли да бъдат използвани за финансиране на дейности, нарушаващи пазара и несвързани с процеса на преструктуриране. Например, придобиване на дялове в други предприятия или нови инвестиции не може да бъде финансирано чрез държавна помощ, освен ако не е от основно значение за жизнеспособността на предприятието“.
(236)
Комисията отбелязва, че още в плана за преструктуриране от януари 2012 г. бе посочено, че комбинираното дружество ще стане жизнеспособен субект и следва да осъществява възвращаемост на собствения капитал (ВСК), и дори се очаква да осъществява печалби. Тази възвръщаемост на собствения капитал не зависи от придобивания. Напротив, Комисията смята, че забрана за придобиване ще гарантира, че смятаният за необходим капитал за преструктурирането остава в банката, като подпомага връщането на жизнеспособността. В това отношение Комисията смята, че ангажиментът на Португалия да приложи забрана за придобиване е необходим за гарантиране на съвместимостта на помощта за преструктуриране с вътрешния пазар.
(237)
По отношение на собствения принос в съобщението относно преструктурирането се изисква разходите за преструктурирането да се поемат не само от държавата, но и от предишните инвеститори и бивши акционери в банката. Това изискване гарантира, че оздравените банки носят адекватна отговорност за последствията от предишното си поведение и за да се създадат подходящи стимули за бъдещото им поведение.
(238)
В настоящия случай Комисията оценява положително факта, че акционерите са загубили дела си в банката без никакви компенсации. По този начин те вземат адекватно участие в споделянето на тежестта за банка, чиято стойност е отрицателна съгласно оценката на две независими дружества, определени от Португалия. Тя също така смята за положителен факта, че управителният съвет на BPN е сменен и заменен в условията на процеса на национализацията.
(239)
При все това, Комисията отбелязва, че притежателите на подчинени облигации, които притежават сума от 245 млн. EUR, ще останат в банката, която се приватизира, и могат да продължат да получават купони.
(240)
Както е посочено в точка 26 от съобщението относно преструктурирането, „банките не следва да използват държавна помощ за възнаграждаване на собствените си средства (собствен капитал и подчинен дълг), когато тези дейности не генерират достатъчни печалби“.
(241)
По отношение на периода, през който BPN е била в преструктуриране, BPN не се е съобразила с политиката на Комисията във връзка с хибридните инструменти, както е посочено в точка 26 от съобщението относно преструктурирането. В нея Комисията уточнява, че в контекста на преструктуриране приспадането на загуби по усмотрение на банките бенефициери (например чрез освобождаване на резерви или намаляване на собствения капитал), за да се гарантира изплащането на дивиденти и купони върху оставащия подчинен дълг, по принцип е несъвместимо с целта за споделяне на тежестта. Комисията отбелязва, че плащането на купони не е било съобразно този принципи и следва да се компенсира чрез по-задълбочено преструктуриране (55).
(242)
Комисията смята, че широкообхватното преструктуриране на банката може да е достатъчно, за да се компенсира за липсата на споделяне на отговорност.
(243)
При все това, след като банката се продава сега, е необходима забрана за опции за покупка до 31 декември 2016 г., за да предостави минимално равнище на споделяне на тежестта от притежателите на капитала на банката.
(244)
В това отношение Комисията разглежда ангажимента, поет от Португалия, че за да допринесат за процеса на преструктуриране на BPN, Banco BIC, комбинираното дружество и Португалия няма да упражняват до 31 декември 2016 г. никакви права за опция за покупка във връзка с подчинения дълг, емитиран от BPN преди датата на продажбата.
(245)
Комисията отбелязва, че възнаграждението за всяка от мерките, изброени в параграфи (182)-(185) по-горе, и по-конкретно гаранциите, вливането на капитал и прехвърлянето на активи в ДСП, не е в съответствие със свързаните с тях съобщения на Комисията.
(246)
Държавните гаранции са били на цена от 20 bps, много под равнището, в резултат от прилагането на правилата на Комисията относно възнаграждението на държавни гаранции върху задължения, емитирани от финансови институции.
(247)
Вливането на капитал в BPN в размер на 600 млн. EUR от февруари 2012 г. очевидно не носи възнаграждение, което да е в съответствие със съобщението относно рекапитализацията. Португалските органи не очакват възнаграждение за влетия капитал. Всъщност капиталът е влят с цел да се осъществи продажбата на банката на отрицателна цена.
(248)
По отношение на прехвърлянето на активи в ДСП на счетоводна стойност, въпреки че Комисията признава от теоретична гледна точка, че прехвърлянето на активи в трите ДСП е с цел да се защити жизнеспособността на BPN и да се позволи нейната продажба, прехвърлянето на счетоводна стойност води до помощ, която не е в съответствие с основните изисквания на СОА. По-конкретно се разглеждат прехвърлянето на счетоводна стойност, доста над реалната икономическа стойност и липсата на възнаграждение за държавата. СОА признава, че задълбочено преструктуриране може да компенсира възможните несъответствия с основните критерии в съобщението, включително тези за ценообразуването. Наличието на задълбочено преструктуриране на BPN е елемент, чрез който Комисията може да сметне мярката за съвместима със съобщението относно обезценените активи. По този начин прехвърлянето на активи в ДСП може да се оценява заедно с останалите мерки в полза на BPN и като част от широкообхватното преструктуриране.
(249)
В точка 25 от съобщението относно преструктурирането се посочва, че всяка дерогация от адекватно споделяне на тежестта ex ante, която от съображения за финансова стабилност може да се предостави през оздравителната фаза, трябва да бъде компенсирана чрез допълнителен принос на по-късен етап от преструктурирането, например под формата на клаузи за дължими възстановявания и/или чрез по-задълбочено преструктуриране, включващо допълнителни мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията.
(250)
Комисията смята, че преструктурирането на BPN е достатъчно широкообхватно. Тя отбелязва първо, че банката е малка. В резултат от процеса на преструктуриране BPN ще изчезне като независима банка. Стопанската дейност на търговско банкиране, която ще се поеме от BIC, има счетоводен баланс по-малко от 35 % от счетоводния баланс на BPN преди национализацията. Стопански дейности и дейности, различни от търговското банкиране, са били преустановени завинаги.
(251)
Следователно Комисията може да направи заключение, че споделянето на тежестта е адекватно в светлината на задълбоченото преструктуриране на BPN.
6.3.3 Мерки за ограничаване на нарушенията в конкуренцията
(252)
По отношение на мерките за ограничаване на нарушенията в конкуренцията в съобщението относно преструктурирането се предвижда, че естеството и формата на тези мерки ще зависят от размера на помощта и от условията и обстоятелствата, при които е предоставена, както и от характеристиките на пазара или пазарите, на които извършва дейност банката бенефициер.
(253)
Въпреки че размерът на помощта, получена от BPN, е значителен, следва да се отчете ограниченият размер на BPN. Както е посочено в точка 32 от съобщението относно преструктурирането, Комисията ще анализира възможните ефекти от помощта върху пазарите, на които банката бенефициер извършва дейност след преструктуриране. Най-напред ще бъдат проучени размерът и относителното значение на банката на нейния пазар, след като тя възвърне жизнеспособността си.
(254)
Във връзка с това Комисията отбелязва, че BPN няма да продължи да бъде същият икономически субект както преди държавната намеса (56). Тя е преминала през национализация и сериозно задълбочено преструктуриране. В резултат от това на пазара ще се конкурира много по-малка банка.
(255)
BPN е седмата най-голяма финансова институция в Португалия по счетоводен баланс в края на 2008 г. След национализацията ѝ тя е с намален размер на капитала, по-конкретно в резултат от изтегляне на депозити. Тя заема 12-то място към средата на 2011 г. с пазарен дял за депозити и кредити от по-малко от 1 %. Депозитите и кредитите са били намалени почти наполовина през периода 2008-2011 г.
(256)
В становищата си по решението от 24 октомври 2011 г. Португалия посочи първо, че вече преди национализацията BPN е имала пазарен дял от около [1-2] %. Второ, след национализацията BPN претърпява значително преструктуриране и размерът на капитала ѝ продължава да намалява. Трето, дори след интегрирането с BIC новият интегриран субект ще има по-малко от [ 1] % пазарен дял в Португалия, тъй като пазарният дял на BPN в момента е около [ 1] % за кредити на клиенти и депозити, а пазарните дялове на BIC са около [ 1] % за заеми и [ 1] % за депозити.
(257)
Комисията отбелязва също, че продажбата на банковата дейност посредством тръжна процедура е дала възможност на конкурентите да придобият марката и стопанската дейност на BPN, като по този начин се ограничават нарушенията в конкуренцията.
(258)
Комисията също има положително мнение относно политиката за дивиденти, както е описана в параграф (56), точка xiii.
(259)
В допълнение, в точка 44 от съобщението относно преструктурирането се посочва също, че банките следва да не изтъкват държавната подкрепа като конкурентно предимство, когато предлагат на пазара финансовите си оферти. Комисията оценява положително ангажимента, поет от Португалия, че BIC няма да се позовава на използването на държавна помощ в маркетинговите си кампании и съобщения до инвеститорите.
(260)
В решението си от 24 октомври 2011 г. Комисията изрази съмнения относно това дали предвидените мерки са достатъчни, като се отчете значителният размер на помощта и факта, че BPN е получила рекапитализация, гаранции и мерки за обезценените активи, за които не е предоставено възнаграждение в съответствие със свързаните с тези въпроси съобщения.
(261)
По-конкретно Комисията отбеляза, че банката ще извършва дейност на пазара с първоначален коефициент на основния капитал от първи ред от [10-18] %, много над минималните равнища от 9 %, изисквани за края на 2011 г. и от 10 % за края на 2012 г.
(262)
В допълнение, BIC поиска правото да продаде обратно в рамките на […] месеца кредити, които са били необслужвани за най-малко […] дни (до […] % от общата номинална стойност на кредитния портфейл). Тя също поиска поддържането на подкрепа за ликвидност от CGD под две форми. Първата е поддържането на програма за търговска ценна книга до [150-500] млн. EUR с държавна гаранция до три години и ангажимента на CGD да запази условията на кредитната линия до […]. Втората е нова кредитна линия, която да се отпусне от CGD, до [150-350] млн. EUR, за да се компенсира падане на депозитите под 1,8 млрд. EUR, с възнаграждение от Euribor +[…] bps.
(263)
Това следва да гарантира, че комбинираното дружество не използва държавната помощ, за да се разраства в ущърб на конкурентите, и че за нарушенията на конкуренцията, причинени от помощта, се предприемат подходящи действия.
(264)
Предвид напрегната ситуация на пазара и строгите условия, наложени на банковия сектор в Португалия в резултат от събитията, довели до подписването на МР, Комисията смята, че тези линии за финансиране биха засегнали значително степента, в която комбинираното дружество ще може да се конкурира на пазара с останалите участници, които не са получили помощ.
(265)
Следователно държавната помощ може да се обяви за съвместима, само ако съществуват достатъчно мерки, гарантиращи, че държавната помощ не се използва в ущърб на конкурентите, някои от които не са получили подобна публична помощ. Следва да се запази равнопоставеност между банки, които са получили публична помощ, и такива, които не са получили такава. Държавната помощ следва да не отслабва стимулите за тези, които не са получили помощ, за конкуренция, инвестиции и иновации, или да създава пречки за влизане на пазара, което може да намали трансграничната дейност.
(266)
Необходимо е да се гарантира, че комбинираното дружество не се ползва от конкурентно предимство, което произтича от промяна на риска за ликвидността за държавата и от капиталовата наличност.
(267)
Първо, Комисията смята, че за да се ограничат нарушенията на конкуренцията в резултат от факта, че банката ще има равнище на капитала над минималното изискване (вж. параграф (261)), всяко намаляване на RWA в резултат от връщане на заеми на държавата следва да се придружава от съответното намаляване на капитала. Следователно ангажиментът, поет от Португалия, за максималното равнище на капитала на BPN, е необходим за гарантиране на съвместимостта на помощта за преструктуриране с вътрешния пазар.
(268)
Второ, Комисията смята, че продължителността на кредитната линия от [150-500] млн. EUR, свързана с програмата за търговска ценна книга на BPN, следва да се ограничи до период от […] години. Освен това възнаграждението за втората линия за финансиране следва да е близко до пазарните условия и определено на Euribor +[…] bps. В същото време Португалия следва да поиска предварителното одобрение на Комисията преди да предостави всякакви кредитни линии и гаранции от CGD и от държавата до 31 декември 2016 г., за да се гарантира, че тези ограничения не са заобиколени. В това отношение Комисията отчита ангажиментите, поети от Португалия във връзка с линиите за финансиране. Те са необходими, за да се гарантира съвместимостта на помощта за преструктуриране с вътрешния пазар.
(269)
Трето, в съобщението относно преструктурирането се прави също връзка между забрана за придобивания и нарушения на конкуренцията. В точки 39 и 40 от съобщението се обяснява, че „държавната помощ не трябва да бъде използвана в ущърб на конкуренти, които не получават подобна подкрепа с публични средства“ и че „банките не следва да използват държавна помощ за придобиване на конкурентни дружества“. Комисията приветства ангажимента на Португалия, посочен в параграф (236), за прилагане на забрана за придобивания до 31 декември 2016 г.
(270)
Накрая, правото на BIC да върне на държавата необслужвани кредити следва да приключи към […], а не […] месеца след датата на продажбата. Комисията смята, че BIC е имала възможността да прегледа кредитите на BPN от откриването на търга насам и по-конкретно след подписването на рамковото споразумение от 9 декември 2011 г. В допълнение, кредитният портфейл вече е изчистван на два пъти: с прехвърлянето на най-слабо обслужваните кредити в ДСП през декември 2010 г. и след това от BIC, тъй като купувачът поиска правото да върне на държавата допълнителни кредити, за да се съобрази със съотношението на кредитите спрямо депозитите от [110-150] %.
(271)
Комисията отбелязва, че всяка следваща възможност за връщане предоставя на BIC защита срещу риск от влошаване на икономическата ситуация. Всяко следващо „необслужване“ най-вероятно ще отрази влошаването на икономическата ситуация, като по този начин ще засегне целия банков сектор. Правото на BIC да връща необслужвани кредити на държавата нарушава конкуренцията, тъй като никоя друга банка няма тази възможност. Следователно периодът за връщане следва да се намали най-късно до […]. В това отношение Комисията приветства ангажимента на Португалия да спази срока от […].
6.3.4 Заключение
(272)
Ако всички ангажименти, описани в раздел 5.2, се осъществят правилно, планът за преструктуриране от януари 2012 г. предоставя достатъчно доказателства, че дългосрочната жизнеспособност на комбинираното дружество е възстановена, че е постигнато достатъчно споделяне на тежестта и че са взети адекватни мерки за ограничаване на неправомерни нарушения в конкуренцията. Следователно Комисията може да обяви, че планът за преструктуриране от януари 2012 г. е в съответствие със съобщението относно преструктурирането.
6.3.5 Мониторинг
(273)
В точка 46 от съобщението относно преструктурирането се посочва, че за да се провери правилното прилагане на плана за преструктуриране, са необходими редовни подробни доклади от държавата членка. Съобразно с това Португалия следва да представя на Комисията такива доклади на всеки шест месеца, считано от датата на настоящото решение.
7. Заключение
(274)
Комисията изразява своето съжаление, че Португалия е приложила неправомерно държавната помощ, посочена в раздел 6.1.2 „Количествена оценка на помощта“, което е в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора. При все това, тази помощ наред с останалите мерки за помощ, разгледани в настоящото решение, може да бъде сметната за съвместима ако задълженията, описани в раздел 5.2, са изпълнени,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. Следните мерки, приложени от Португалия, представляват държавна помощ:
i.
Заеми, предоставени от CGD преди национализацията;
ii.
Заеми и линии за финансиране, представени от CGD на BPN преди и след продажбата, със или без изрична държавна гаранция;
iii.
Прехвърляне на активи от BPN в ДСП на счетоводна стойност преди и след продажбата;
iv.
Вливане на капитал от държавата на 15 февруари 2012 г.;
v.
Линии за финансиране, които ще се предоставят от CGD, поискани от BIC за комбинираното дружество;
vi.
Право на BIC да прехвърля депозити на цена над […] bps на държавата или да поиска от държавата да плати възнаграждение за разликата; и
vii.
Прехвърляне на държавата на разходи, свързани със съдебни спорове.
2. Мерките за помощ, посочени в параграф 1, са съвместими с вътрешния пазар в светлината на задълженията, посочени в раздел 5.2.
Член 2
В рамките на два месеца от уведомлението за настоящото решение Португалия информира Комисията за предприетите мерки за изпълнение на настоящото решение. В допълнение, Португалия представя подробни доклади за предприетите мерки за изпълнението му, с начало шест месеца от датата на настоящото решение.
Член 3
Адресат на настоящото решение е Португалската република.
Съставено в Брюксел на 27 март 2012 година.
SKLEP KOMISIJE
z dne 27. marca 2012
o ukrepih SA. 26909 (2011/C), ki jih je izvedla Portugalska za prestrukturiranje banke Banco Português de Negócios (BPN)
(notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 2043)
(Besedilo v portugalskem jeziku je edino verodostojno)
(Besedilo velja za EGP)
(2012/660/EU)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,
po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe (1) v skladu s členom 108(2) Pogodbe, in ob upoštevanju teh pripomb,
ob upoštevanju naslednjega:
1. Postopek
(1)
Portugalska vlada je 2. novembra 2008 potrdila osnutek zakona o nacionalizaciji deležev, ki predstavljajo osnovni kapital banke Banco Português de Negócios, S. A. (v nadaljnjem besedilu: BPN ali banka). Navedeni zakon je bil objavljen 11. novembra 2008 kot zakon št. 62-A/2008 (v nadaljnjem besedilu: zakon o nacionalizaciji). Nacionalizacija BPN brez nadomestila vrednosti je začela veljati 12. novembra.
(2)
Portugalski organi so 5. novembra 2008 Komisiji sporočili, da je portugalska vlada potrdila osnutek zakona. Nato so jo 11. in 13. novembra 2008 obvestili o objavi zakona o nacionalizaciji.
(3)
Komisija je takoj zahtevala nadaljnje informacije o vseh ukrepih državne pomoči, ki bodo odobreni BPN v postopku nacionalizacije, in predložitev načrta prestrukturiranja BPN.
(4)
Portugalska ni predhodno priglasila ukrepov, ki jih je odobrila za BPN. Komisijo je o navedenih ukrepih obvestila z znatno zamudo in po več pozivih, naj to naredi.
(5)
Glede na to je Komisija 14. novembra 2008 zahtevala informacije v zvezi s posameznimi ukrepi državne pomoči za BPN in predložitev načrta prestrukturiranja. Nato je 5. januarja ter 23. in 29. aprila 2009 poslala opomine.
(6)
Portugalski organi so 8. januarja, 28. aprila in 23. junija 2009 odgovorili na zahteve po informacijah, pri čemer niso predložili ne informacij o posameznih ukrepih državne pomoči za BPN ne načrta prestrukturiranja. V dopisu z dne 23. junija 2009 so navedli, da preučujejo možnost izločitve sredstev BPN in prodaje banke.
(7)
Komisija je 17. julija, 4. septembra, 14. septembra in 30. novembra 2009 ter 5. februarja in 16. marca 2010 ponovno poslala zahteve po informacijah.
(8)
Portugalski organi so odgovorili 14. avgusta 2009, pri čemer so navedli, da bo BPN izdala komercialne zapise v skupni vrednosti 2 milijard EUR, ki jih bo z državnim poroštvom vpisala banka Caixa Geral de Depósitos (v nadaljnjem besedilu: CGD). Menili so, da poroštvo temelji neposredno na zakonu o nacionalizaciji in da zato ne more pomeniti državne pomoči. Nato so12. oktobra 2009 predložili dodatne informacije o posredovanju CGD in države. Še dodatne informacije so predložili 21. novembra 2009, 17. in 18. februarja ter 31. marca 2010.
(9)
Po srečanju s portugalskimi organi, ki je potekalo 16. junija 2010, je Komisija 12. avgusta 2010 portugalske organe ponovno pozvala, naj med drugim takoj predložijo načrt prestrukturiranja BPN. Ker načrta niso predložili, je Komisija 31. avgusta 2010 poslala uradni opomin v skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (zdaj člen 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije) (2).
(10)
Portugalski organi so 14. septembra 2010 poslali dokument Memorando: a nacionalização, a reestruturação e a reprivatização projectada do Banco Português de Negócios, SA (v nadaljnjem besedilu: memorandum z dne 14. septembra 2010), ki je vključeval kratek opis načrta prestrukturiranja BPN in glavne elemente postopka privatizacije.
(11)
Potem ko je Komisija ugotovila, da memorandum z dne 14. septembra 2010 še vedno ne vključuje vseh informacij, je z dopisom z dne 29. septembra 2010 od portugalskih organov zahtevala dodatne informacije. Portugalski organi so z elektronsko pošto z dne 15. novembra 2010 zahtevali podaljšanje roka za odgovor, ki ga je Komisija odobrila z dopisom z dne 18. novembra 2010. Portugalski organi so dodatna pojasnila predložili z dopisom z dne 26. novembra 2010 in elektronsko pošto z dne 25. januarja 2011.
(12)
Komisija je 16. februarja 2011 zahtevala pojasnila o več vprašanjih in dodatne podatke. Portugalski organi so odgovorili 16. marca 2011.
(13)
Komisija se je v okviru srečanj, ki so potekala, preden je bil 17. maja 2011 podpisan memorandum o soglasju med Portugalsko na eni strani ter Mednarodnim denarnim skladom, Evropsko centralno banko in Evropsko komisijo na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: memorandum o soglasju) (3), 27. aprila 2011 sestala z upravo BPN. V memorandumu o soglasju je bila predvidena prodaja BPN do konca julija 2011. Zato je Komisija 20. maja 2011 poslala zahteve po informacijah o prestrukturiranju banke in načrtovanem postopku prodaje. Ker portugalski organi niso odgovorili, je Komisija 8. julija 2011 poslala opomin in dodatno zahtevo po informacijah, ki je temeljila na tiskovnih poročilih, v skladu s katerimi naj bi BPN prejela dodatna državna sredstva v obliki državnega poroštva. Portugalski organi so pregled postopka privatizacije predložili 5. avgusta 2011.
(14)
Komisija se je 10. avgusta 2011 sestala s portugalskimi organi. Ti so Komisiji na tem srečanju in nato tudi 28. avgusta 2011 predložili dodatne informacije. Komisija je še dodatne informacije prejela 14. septembra in 14. oktobra 2011.
(15)
Komisija je s sklepom z dne 24. oktobra 2011 (v nadaljnjem besedilu: sklep z dne 24. oktobra 2011) pod številko zadeve SA.26909 začela postopek v skladu s členom 108(2) Pogodbe glede domnevne pomoči, dodeljene BPN in banki Banco BIC Português S. A. (v nadaljnjem besedilu: BIC) (4).
(16)
Sklep z dne 24. oktobra 2011 je bil objavljen 20. decembra 2011. V enomesečnem roku Komisija ni prejela pripomb tretjih oseb.
(17)
Portugalska je 9. decembra 2011 Komisiji predložila okvirni sporazum, ki so ga isti dan podpisali BIC in portugalski organi (v nadaljnjem besedilu: okvirni sporazum).
(18)
Portugalska je 20. januarja 2012 odgovorila na ugotovitve iz sklepa z dne 24. oktobra 2011. Portugalski organi so istega dne predložili tudi dodatne informacije, vključno z novim načrtom prestrukturiranja BPN (v nadaljnjem besedilu: načrt prestrukturiranja iz januarja 2012) in odgovori na dodatna vprašanja, ki jih je v zvezi z okvirnim sporazumom Komisija predložila 21. decembra 2011. Navedene informacije so bile 3. februarja 2012 dopolnjene s poslovnim načrtom in načrtom za doseganje rentabilnosti, ki ju je pripravil BIC in ki se v tem sklepu štejeta kot sestavni del načrta prestrukturiranja iz januarja 2012. Portugalski organi so 10., 17. in 23. februarja 2012 kot odgovor na dodatna vprašanja, ki jih je Komisija nanje naslovila 8., 14. in 17. februarja 2012, predložili dodatne informacije. Portugalska je 16. marca 2012 Komisiji predložila več zavez.
(19)
Med postopkom je bilo med Portugalsko, BPN in Komisijo izmenjanih veliko informacij ter organiziranih več telekonferenc in srečanj.
2. Opis upravičencev in ukrepov
2.1 Upravičenec in njegove težave
(20)
BPN je finančna institucija s sedežem na Portugalskem, ki opravlja različne bančne storitve. Nacionalizirana je bila 11. novembra 2008, ko je bila organizirana v mrežo 213 podružnic (od tega 4 v Franciji) in je imela približno 2 200 zaposlenih, njena bilančna vsota pa je znašala 6,6 milijarde EUR, kar pomeni približno 2 % bilančne vsote portugalskega sektorja bančnega poslovanja s prebivalstvom.
(21)
Po navedbah portugalskih organov (5) je imela BPN od poletja 2008 likvidnostne težave, pri čemer ji je bonitetna agencija Moody’s 18. julija 2008 znižala bonitetno oceno z Baa1 na Baa3 (6). Medtem ko je bilo konec avgusta likvidnostno stanje BPN pozitivno, saj je imela likvidnostni presežek v višini 316 milijonov EUR, se je njeno likvidnostno stanje do 22. oktobra 2008 znatno poslabšalo, saj je njen likvidnostni primanjkljaj znašal 831 milijonov EUR, pri čemer je njeno stanje na depozitnem računu pri Banki Portugalske (v nadaljnjem besedilu: BdP) bistveno odstopalo od povprečnega stanja, ki bi ga morala ohranjati v skladu z zakonskimi omejitvami. Tako je bilo oktobra 2008 sprejetih več pobud za odpravo trenutnih likvidnostnih težav banke in preprečitev neplačil, zlasti z zagotovitvijo posebne likvidnostne pomoči v obliki posojil in drugimi ukrepi, ki sta jih sprejeli BdP in CGD, ki je v državni lasti (7).
(22)
Glede na obseg izgub, ki jih je ustvarila BPN, so portugalski organi menili, da nadaljnja likvidnostna podpora zaradi „velikega tveganja, ki bi mu lahko bili [BdP in CGD] izpostavljeni“, ni izvedljiva (8). Delničarji BPN so predložili načrt, vendar ga je vlada na podlagi mnenja, ki ga je 30. oktobra 2008 izdala BdP, ocenila kot neizvedljivega. Ker BPN zaradi visoke stopnje oslabitev (9) ni več izpolnjevala zahtev glede plačilne sposobnosti, je vlada parlamentu predlagala nacionalizacijo BPN brez nadomestila vrednosti (10). Predlog je bil potrjen 11. novembra 2008 z zakonom o nacionalizaciji.
(23)
Po navedbah portugalskih organov so bile oslabitve posledica nepravilnosti in nezakonitih praks, ki jih je odkrila BdP in so bile ugotovljene pri zunanji reviziji, izvedeni junija 2008, pri čemer so bile v poznejšem poročilu BdP iz leta 2009 opisane kot „goljufivo ravnanje, ki se je stalno in namerno izvajalo na najvišji vodstveni ravni skupine“ (11). Zaradi teh praks so bile uvedene preiskave, začetih je bilo več upravnih postopkov za ugotavljanje kršitev (processos de contra-ordenação) in vložena je bila pritožba na državnem tožilstvu.
(24)
V skladu z zakonom o nacionalizaciji so bile banki CGD dodeljene naloge glede upravljanja BPN, imenovanja članov uprave BPN in določitve ciljev upravljanja BPN v 60 dneh od nacionalizacije. Poleg tega zakon o nacionalizaciji določa, da se za vse ukrepe v zvezi s posojili ali likvidnostno pomočjo, ki jih sprejme CGD „v korist BPN v okviru nacionalizacije ali namesto države, […] dodeli državno poroštvo“ (12).
2.2 Ukrepi finančne pomoči pred nacionalizacijo
(25)
Za BPN je bilo že pred nacionalizacijo novembra 2008 sprejetih več ukrepov finančne pomoči, ki so jih portugalski organi opisali kot „posebne ukrepe likvidnostne podpore“ (13). Portugalski organi so 17. februarja 2010 Komisiji sporočili, da je BPN do 30. oktobra 2008 prejela posebno likvidnostno pomoč CGD in BdP v skupnem znesku 501,6 milijona EUR, pri čemer je ta pomoč vključevala štiri posojila v skupnem znesku 315 milijonov EUR (14), ki jih je za BPN odobrila CGD, in nujno likvidnostno pomoč v znesku 186,6 milijona EUR (15), ki jo je oktobra 2008 zagotovila BdP.
(26)
Medtem ko je BdP prejela poplačilo po nacionalizaciji, so bila vsa štiri posojila, ki jih je odobrila CGD, poplačana šele 9. marca 2009, ko je BPN izdala prvi komercialni zapis.
2.3 Ukrepi finančne pomoči po nacionalizaciji
(27)
BPN je marca 2009 izdala komercialni zapis z zajamčenim vpisom CGD in državnim poroštvom v skupnem znesku 2 milijard EUR. Komisija je bila o teh državnih poroštvih obveščena šele 14. avgusta 2009.
(28)
Poleg tega so portugalski organi v dopisu z dne 17. februarja 2010 navedli, da je bil 27. oktobra 2009 CGD odobren vpis dodatnih komercialnih zapisov z državnim poroštvom v znesku 1 milijarde EUR. Komisija je bila nato z elektronsko pošto z dne 14. junija 2010 obveščena, da se je skupni znesek državnega poroštva za komercialne zapise, ki jih je izdala BPN in vpisala CGD, povečal na 4 milijarde EUR, ker je bila aprila 2010 organizirana tretja izdaja komercialnih zapisov BPN, pri čemer jo je CGD vpisala v znesku 1 milijarde EUR.
(29)
V zvezi s tem je treba opozoriti, da je BPN od nacionalizacije, ki je bila izvedena novembra 2008, do junija 2011 stalno uporabljala kredite denarnega trga, ki jih je zagotovila CGD. Dolg BPN banki CGD v skladu z navedenimi kratkoročnimi instrumenti je 28. februarja 2009 znašal že približno 2,2 milijarde EUR. Po podatkih portugalskih organov so se navedeni zneski zmanjšali z izdajo komercialnega zapisa iz uvodnih izjav (27) in (28) (16).
(30)
Izpostavljenost BPN do CGD iz naslova instrumentov denarnega trga je do junija 2011 znašala približno 1 milijardo EUR. Čeprav se je financiranje izvajalo dnevno, je bilo po navedbah portugalskih organov to izvajanje strukturne oblike in z daljšimi obdobji (17), nadomeščeno pa je bilo tudi s četrto in zadnjo izdajo komercialnih zapisov, ki je bila izvedena junija 2011, pri čemer sta bili organizirani dve izdaji po 500 milijonov EUR.
(31)
Po podatkih, ki so jih 3. februarja 2012 predložili portugalski organi, je preostali dolg BPN do banke CGD (razen izdaj komercialnih zapisov) 31. decembra 2011 znašal 433,7 milijona EUR, 31. januarja 2012 pa 232 milijonov EUR.
Preglednica 1
Pregled likvidnostnih sredstev, ki jih je BPN prejela od CGD, na dan 31. decembra 2011
Z izrecnim državnim poroštvom
Posojila CGD
(brez izrecnega državnega poroštva)
Skupaj
BPN
1 400 000 000,00
433 732 654,56
1 833 732 654,56
Pravni subjekti s posebnim namenom (18)
3 100 000 000,00
795 111 660,00
3 895 111 660,00
Skupaj
4 500 000 000,00
1 228 844 314,56
5 728 844 314,56
Vir: portugalski organi.
(32)
Opozoriti je treba, da morajo biti v skladu s členom 2(9) zakona o nacionalizaciji vse kreditne linije ali bančne kreditne linije, ki jih CGD zagotovi banki BPN v okviru nacionalizacije, zavarovane s poroštvom portugalske države.
(33)
Zato je jasno, da je bilo za vse zneske iz preglednice 1 zagotovljeno državno poroštvo v skladu s členom 2(9) zakona o nacionalizaciji in da zanje veljajo različne odredbe, ki jih je izdal državni sekretar za zakladnico in finance. Za plačilo državnega poroštva je bila določena stopnja 0,2 % na leto.
2.4 Prestrukturiranje BPN
(34)
Prvotni načrt prestrukturiranja z dne 13. septembra 2010 (v nadaljnjem besedilu: načrt prestrukturiranja iz leta 2010) so portugalski organi predložili Komisiji 16. septembra 2010.
(35)
V navedenem načrtu so portugalski organi pojasnili namero, da bi BPN razdelili na dobro banko in slabo banko ter nato poskusili dobro banko prodati.
(36)
Država je načrtovala izvedbo odprtega razpisnega postopka, v katerem bi prodala „dobro banko“, tj. BPN S.A., ki naj bi ostala izključno banka za poslovanje s prebivalstvom. Navedeni postopek je temeljil na pozivu k prijavi interesa, pri čemer so njegovo specifikacijo (Caderno de Encargos) portugalski organi potrdili 16. avgusta 2010 (19).
(37)
V načrtu prestrukturiranja iz leta 2010 je bilo predvideno, da je več sredstev in obveznosti BPN izključenih iz ponovne privatizacije ter da se prenesejo na tri nove pravne subjekte s posebnim namenom, in sicer na Parvalorem, Parups in Parparticipadas. Ti pravni subjekti s posebnim namenom bi na začetku ostali znotraj BPN, po prodaji pa bi se prenesli na državo. Posojila in krediti bi se prenesli na Parvalorem, nepremičnine in investicijski skladi na Parups, odvisne družbe pa na Parparticipadas. Portugalski organi so ocenili, da bodo na pravne subjekte s posebnim namenom prenesena sredstva v skupnem znesku 3 885 milijonov EUR, pri čemer bo na Parvalorem prenesenih 2 507 milijonov EUR, na Parups 1 228 milijonov EUR, na Parparticipadas pa 150 milijonov EUR.
(38)
Posojila naj bi se prenesla po nominalni vrednosti, enote skladov, vrednostni papirji in nepremičnine po nakupni ceni, podjetja v lasti BPN pa po knjigovodski vrednosti. Portugalski organi so ocenili, da so celotne oslabitve decembra 2010 znašale skupaj 1 798 milijonov EUR, pri čemer so bile porazdeljene na naslednji način: i) posojila: 1 474 milijonov EUR, ii) nepremičnine: 16 milijonov EUR, iii) enote skladov: 247 milijonov EUR in iv) vrednostni papirji: 61 milijonov EUR. Po informacijah, ki so jih 20. januarja 2012 predložili portugalski organi, so bila ta sredstva 23. in 30. decembra 2010 prenesena na pravne subjekte s posebnim namenom (20). Vendar so pravni subjekti s posebnim namenom ostali del BPN do 15. februarja 2012, ko so bili izločeni iz BPN in preneseni na drugo podjetje pod nadzorom države.
(39)
Po navedbah portugalskih organov je prenos sredstev na pravne subjekte s posebnim namenom temeljil na objektivnih merilih, pri čemer sta bila upoštevana obseg oslabitev in dejstvo, da nekatere dejavnosti BPN po nacionalizaciji niso bile osnovne (potrošniška posojila, investicijsko bančništvo, upravljanje premoženja, upravljanje investicijskih skladov, zavarovalništvo in mednarodno poslovanje). BPN naj bi se ponovno uveljavila izključno kot banka za poslovanje s prebivalstvom z manjšo izpostavljenostjo do negotovosti na področju medbančnih kreditov.
(40)
Pravni subjekti s posebnim namenom so prevzem sredstev financirali z dvema kreditnima linijama v znesku 3 895 milijonov EUR, ki sta vključevali obveznice z državnim poroštvom za 3 100 milijonov EUR, ki jih je pridobila CGD, in posojila CGD z zastavljenim premoženjem v skupni vrednosti 795 milijonov EUR. S prihodki od prodaje sredstev pravnim subjektom s posebnim namenom je lahko BPN odplačala 3 900 milijonov EUR, ki jih je prejela od CGD, tj. 3 600 milijonov EUR od prvotnih 4 milijard EUR za komercialni zapis (kar pomeni, da BPN še vedno ni plačala 400 milijonov EUR za komercialni zapis s poroštvom države) in 300 milijonov EUR za kratkoročna posojila denarnega trga.
(41)
Po prenosu sredstev se je bilančna vsota BPN zmanjšala za približno 30 %.
(42)
Da bi lahko BPN izpolnila zakonske in regulativne zahteve (doseganje 9 % navadnega lastniškega temeljnega kapitala za leto 2011 (21)) in ker bi bil lastni kapital BPN po prenosu sredstev na pravne subjekte s posebnim namenom še vedno negativen, bi morala država po informacijah portugalskih organov dokapitalizirati BPN za približno 417 milijonov EUR (22).
(43)
Osnovna cena za BPN (brez sredstev, ki se prenesejo na pravne subjekte s posebnim namenom) v javnem razpisu, ki ga je objavila Portugalska, je bila 171,1 milijona EUR, pri čemer je temeljila na vrednotenju zunanjih svetovalcev, tj. družbe Deloitte ([…] (23) milijonov EUR) in banke Deutsche Bank ([…] milijonov EUR). Nova uprava BPN, ki izhaja iz CGD, je medtem začela postopek prestrukturiranja banke. Stroški poslovanja so se od decembra 2008 do decembra 2010 zmanjšali za [1-10] %; dejavnost BPN je bila omejena, da bi vzpostavili banko, ki bi poslovala izključno na področju komercialnega bančništva za prebivalstvo. Dejavnosti so bile omejene delno zaradi zmanjšanja vlog po nacionalizaciji, delno pa tudi zaradi prenosa sredstev na tri pravne subjekte s posebnim namenom. S temi ukrepi so se leta 2010 izgube s [150-250] milijonov EUR, kolikor so znašale leta 2009, zmanjšale na [50-150] milijonov EUR. Nova uprava je v začetku leta 2009 uvedla […] novih produktov in kampanj, da bi izboljšali ugled banke in povečali obseg njenih produktov. Poleg tega je sprejela ukrepe za izboljšanje sistemov banke za obvladovanje tveganj in notranji nadzor.
(44)
Na prva javna razpisa za privatizacijo se do 30. septembra oziroma 30. novembra 2010 ni odzvala nobena zainteresirana stran.
(45)
Po neuspešnem postopku javnega razpisa je Portugalska januarja 2011 izrazila namero za prestrukturiranje BPN, pri čemer bi banka z imenovanjem novega upravnega odbora, ki ne bi bil odvisen od CGD, postala bolj neodvisna od CGD. Načrtovala je tudi pospešeno operativno sanacijo BPN s ponovno opredelitvijo blagovne znamke banke in njene celostne podobe ter s poostritvijo sanacijskega načrta z zmanjšanjem stroškov in izboljšanjem dinamike poslovanja. Vendar Komisija kljub več zahtevam ni prejela posodobljenega načrta prestrukturiranja.
(46)
Vlada se je v memorandumu o soglasju z dne 17. maja 2011 zavezala, da bo začela nov postopek privatizacije.
(47)
Portugalski organi so se v navedenem memorandumu zavezali, da bodo „pospešeno začeli postopek prodaje banke Banco Português de Negócios (BPN) brez določitve najnižje cene. Zato je bil Evropski komisiji v potrditev v skladu s pravili konkurence predložen nov načrt. Cilj je bil najti kupca najpozneje do konca julija 2011. Za lažjo izvedbo prodaje so bili iz BPN izločeni trije obstoječi pravni subjekti s posebnim namenom, ki vključujejo nedonosna in neključna sredstva, pri čemer bi lahko nanje v pogajanjih z možnimi kupci prenesli še več sredstev. Poleg tega je BPN uvedla dodaten program ukrepov za občutnejše zmanjšanje stroškov, da bi postala bolj zanimiva za vlagatelje. Ko bo oblikovana rešitev, bo terjatve z državnim poroštvom, ki jih ima CGD do BPN, in vse s tem povezane pravne subjekte s posebnim namenom prevzela država v skladu s časovnim razporedom, ki bo takrat opredeljen“ (24).
(48)
Tretji poskus privatizacije se je začel v začetku maja 2011, pri čemer v skladu z memorandumom o soglasju ni bila določena najnižja cena, da bi našli kupca za BPN do 31. julija 2011.
(49)
Izveden je bil javni razpis, v okviru katerega je bil vzpostavljen stik z možnimi zainteresiranimi kupci. Pripravljen je bil tudi pregled naložbenih priložnosti (Investment Opportunity Overview). V skladu s pregledom naložbenih priložnosti so morale zainteresirane strani predložiti ponudbo za do 100 % delnic BPN, vendar so lahko zahtevale, da se iz bilance stanja BPN izključijo dodatna sredstva in obveznosti. Poleg tega so lahko zahtevale scenarije z večjo dokapitalizacijo. Med BPN in možnimi ponudniki je bil podpisan memorandum o postopkovnih pravilih, ki je ponudnikom omogočal dostop do podatkovne sobe, vzpostavljene 15. junija 2011 za obdobje petih tednov.
(50)
Do 20. julija 2011 so bile predložene štiri zavezujoče ponudbe. Te ponudbe sta analizirala upravna odbora CGD in BPN, ki sta svoje mnenje predložila delničarju, tj. državi, do 25. julija 2011.
(51)
Trije od štirih ponudnikov, ki so predložili zavezujoče ponudbe, so bili izločeni. Po navedbah portugalskih organov dva ponudnika (Montepio in Aníbal Ribeiro) nista izpolnjevala zahtev iz memoranduma, ki je bil podpisan z BPN (25). Montepio ni predložil ponudbe za nakup delnic BPN, ampak le za nekatera sredstva in obveznosti, medtem ko Aníbal Ribeiro ni zagotovil zadostnih dokazil o poslovodnih in finančnih zmogljivostih za vodenje banke. Tretja ponudba, ki jo je predložila skupina NEI (26), je izpolnjevala zahteve iz memoranduma, vendar v njej niso bila zagotovljena zadostna dokazila o zmogljivostih za vodenje banke in finančni zmogljivosti za prevzem prihodnjih potreb BPN po kapitalu.
(52)
Na podlagi edine veljavne ponudbe, ki jo je v razpisnem postopku 20. julija 2011 predložila banka BIC (v nadaljnjem besedilu: ponudba BIC z dne 20. julija 2011), se je vlada 31. julija 2011 odločila za nadaljevanje ekskluzivnih pogajanj z BIC.
(53)
Potem ko je BdP banki BIC 9. oktobra 2007 izdala dovoljenje za izvajanje dejavnosti komercialnega bančništva, je BIC to dejavnost na Portugalskem dejansko začela izvajati maja 2008, pri čemer sta bili njeni glavni dejavnosti poslovanje s podjetji in poslovanje s prebivalstvom. Glavni delničar BIC je skupina vlagateljev iz Angole, pomembnejši delničarji pa so tudi portugalski delničarji, kot je Amorim Projectos SGPS, SA (s 25-odstotnim deležem). Prihodki banke BIC so decembra 2010 znašali 389 milijonov EUR, njena bilančna vsota pa 1 milijardo EUR, pri čemer je 31. marca 2011 BIC imela 32 milijonov EUR kapitala in 7 podružnic. Po podatkih, ki jih je predložila Portugalska, je tržni delež BIC na tržnih segmentih, na katerih posluje, manjši od 1 % (27).
(54)
Po podatkih, ki so jih predložili portugalski organi, so se pogajanja z BIC po ponudbi BIC z dne 20. julija 2011 (28) končala, ko je bil 9. decembra 2011 podpisan okvirni sporazum o prodaji banke BPN banki BIC (29).
(55)
V ponudbi BIC z dne 20. julija 2011 so bili določeni le splošni pogoji, pri čemer so bile opredeljene naslednje točke:
i.
državna dokapitalizacija, da BPN doseže [9-18]-odstotni delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala in dodatnih [100-300] milijonov EUR;
ii.
izločitev dela posojil, ki jih izbere BIC, da se doseže [110-150]-odstotno razmerje med posojili in vlogami;
iii.
prenos vseh nedonosnih posojil nad pragom približno […] milijonov EUR (ocenjena stopnja rezervacij za posojila v BPN) iz BPN;
iv.
pravica banke BIC do izločitve dodatnih sredstev in obveznosti (npr. posojil kreditnim institucijam, finančnih naložb, nepremičninskih sredstev, nekaterih rezervacij, drugih sredstev in drugih obveznosti), ki ne spadajo na področje običajnega poslovanja BPN, iz bilance stanja BPN;
v.
prenos vlog, ki ne zagotavljajo tržnih pogojev, po izbiri BIC iz BPN;
vi.
odobritev denarne linije banki BIC s strani CGD v znesku do [150-650] milijonov EUR za obdobje […] let, pri čemer je obrestna mera […]-mesečni EURIBOR. Navedeni znesek se poveča, če se vloge zmanjšajo na raven, nižjo od […] milijard EUR;
vii.
ohranitev 500 do 600 delovnih mest v BPN (od približno 1 600 delovnih mest) in 160-170 podružnic v objektih, ki so v lasti banke ali je zanje sklenjena zakupna pogodba z veljavnostjo do 12 mesecev;
viii.
prenos stroškov sodnih postopkov na državo in
ix.
kupnina 30 milijonov EUR, ki jo plača BIC.
(56)
Na podlagi pogajanj, ki so trajala približno pet mesecev, je v okvirnem sporazumu določeno:
i.
državna dokapitalizacija, da se dosežeta najnižja stopnja kapitala in dodatna stopnja, ki jo zahteva BIC (BIC je zahtevala končno stopnjo kapitala v znesku [200-400] milijonov EUR po predlaganih popravkih bilance stanja) (30);
ii.
izločitev dela posojil BPN poleg posojil, ki so bila 30. decembra 2010 že prenesena na pravne subjekte s posebnim namenom (31). Z izločitvijo dodatnih posojil bi lahko dosegli [110-150]-odstotno razmerje med posojili in vlogami. Navedeno razmerje [110-150] % je bilo določeno v ponudbi BIC z dne 20. julija 2011;
iii.
pravica banke BIC do izločitve dodatnih sredstev in obveznosti (npr. posojil kreditnim institucijam, finančnih naložb, nepremičninskih sredstev, nekaterih rezervacij, drugih sredstev in drugih obveznosti) iz bilance stanja;
iv.
pravica banke BIC do ponovne prodaje posojil, ki so nedonosna najmanj […] dni (do največ […] nominalne vrednosti skupnega portfelja posojil, ki ga izbere BIC, po nadomestilu z obstoječimi vlogami) in katerih znesek presega stopnjo rezervacij ([…] milijonov EUR (32)) v […] mesecih (33);
v.
pravica banke BIC do prenosa vlog, katerih cena presega ustrezno referenčno stopnjo (34) za najmanj […] bazičnih točk, ali do razlike plačila, ki jo prejme od države (35);
vi.
pravica banke BIC, da pred sklenitvijo zahteva prenos drugih sredstev in obveznosti BPN, kot so posojila kreditnim institucijam, stvarno premoženje, finančne naložbe itd.;
vii.
odobritev denarne linije banki BIC s strani CGD do leta [ 2013] v znesku do [150-350] milijonov EUR, pri čemer je obrestna mera […]-mesečni EURIBOR (36) s pribitkom […] bazičnih točk. Ta denarna linija bo na voljo, če se vloge BPN zmanjšajo na raven, nižjo od […] milijard EUR;
viii.
ohranitev kreditne linije CGD v znesku [150-500] milijonov EUR do leta [ 2013] za trenutni program komercialnih zapisov z državnim poroštvom za tri leta, vendar z zavezo CGD, da ne bo zahtevala poplačila posojila pred […];
ix.
ohranitev približno polovice delovnih mest BPN (vsaj 750 od približno 1 600 delovnih mest). Država bo krila skupne stroške zaprtja podružnic, ki jih BIC ne bo prevzela, in stroške plačila nadomestil odpuščenim delavcem ali delavcem, ki so prerazporejeni na drug kraj zaposlitve;
x.
prenos stroškov, povezanih s tveganjem sodnih postopkov, na državo;
xi.
kupnina 40 milijonov EUR, ki jo plača BIC;
xii.
cenovna klavzula o delitvi 20-odstotnega neto dobička (po obračunu davka) od prihodkov, ki jih bo BPN ustvarila v naslednjih petih letih, z državo, kadar prihodki kumulativno presegajo 60 milijonov EUR;
xiii.
zaveza BIC, da delničarjem pet let ne bo izplačala dividend ali drugih enakovrednih prejemkov v zvezi z BPN.
(57)
V skladu z načrtom prestrukturiranja iz januarja 2012 bo združeni subjekt, ki nastane s prodajo BPN banki BIC (v nadaljnjem besedilu: združeni subjekt), z dobičkom posloval po […] letih, če se upoštevata osnovni scenarij in tudi manj ugoden scenarij. Zato je ocenjeno, da se bo delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala združenega subjekta z [10-15] % skupne tveganju prilagojene aktive združenega subjekta po prvem letu zmanjšal na […] % po petem letu. Predvideno zmanjšanje bo posledica negativnih rezultatov v prvih letih zaradi prestrukturiranja, ki ga bo izvedla BIC, in okrepljene dejavnosti banke, ki se bo povečala, da bi z večjim obsegom posojil gospodarstvu zagotovili njeno ponovno doseganje rentabilnosti. Prestrukturiranje bo vključevalo naložbe v bančne poslovalnice in podobo banke, v povezovanje procesov, postopkov in organizacijo ter v informacijsko tehnologijo. Donosnost lastniškega kapitala se bo z -[1-5] % v letu 1 predvidoma povečala na +[1-5] % v letu 5, medtem ko se bo donosnost celotnih sredstev z -[0-2] % v letu 1 predvidoma povečala na +[0-2] % v letu 5.
(58)
Po manj ugodnem scenariju, ki predvideva višjo stopnjo nedonosnih posojil in višje stroške financiranja, se bo delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala z [10-15] %, kolikor je znašal konec leta 1, v letu 5 predvidoma zmanjšal na [8-12] %.
(59)
Portugalska država je 15. februarja 2012 vložila v BPN kapital v znesku 600 milijonov EUR (37).
3. Razlogi za začetek formalnega postopka preiskave
(60)
Komisija je v sklepu z dne 24. oktobra 2011 izrazila dvom, ali:
-
je banka BPN kot združeni subjekt, povezan v strukturo kupca, rentabilna;
-
je pomoč, dodeljena banki BPN, omejena na najmanjšo potrebno pomoč in je prodaja banki BIC v primerjavi s scenarijem likvidacije najcenejša možnost;
-
so ukrepi, ki omejujejo izkrivljanje konkurence, zadostni, in ali
-
postopek prodaje vključuje pomoč kupcu.
4. Pripombe zainteresiranih strani
(61)
Komisija ni prejela pripomb tretjih strani.
5. Stališče portugalske države
5.1 Stališče portugalske države o sklepu z dne 24. oktobra 2011 (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka)
(62)
Portugalski organi so navedli, da načrt prestrukturiranja iz januarja 2012 izpolnjuje zahteve iz sporočila o prestrukturiranju. Poleg navedenega načrta so portugalski organi z dopisom z dne 20. januarja 2012 predložili več ugotovitev o sklepu z dne 24. oktobra 2011.
(63)
Portugalski organi menijo, da tri vrste ukrepov v korist BPN ne pomenijo državne pomoči.
(64)
Prvič, Portugalska je navedla, da ukrepi podpore, ki so bili odobreni BPN pred nacionalizacijo, tj. nujna likvidnostna pomoč in štiri posojila, ki jih je CGD odobrila oktobra 2008, ne pomenijo državne pomoči. Po njenem mnenju je BdP nujno likvidnostno pomoč dodelila neodvisno, pri čemer so bile določene zamudne obresti, BPN pa je zagotovila zavarovanje s premoženjem. Posojila CGD iz oktobra 2008 so bila odobrena po tržnih pogojih s konkurenčno obrestno mero in ustreznim poroštvom, zato BPN z njimi ni pridobila gospodarske prednosti.
(65)
Drugič, Portugalska zanika, da je financiranje, ki ga je CGD odobrila banki BPN po njeni nacionalizaciji (posli medbančnega denarnega trga in prevzem izdaje komercialnega zapisa s strani CGD), pomenilo državno pomoč. Portugalska meni, da so bili to komercialni posli, katerih roki in pogoji so enakovredni primerljivim poslom, ki jih izvajajo preudarni vlagatelji v tržnem gospodarstvu. Zato BPN z njimi ni pridobila gospodarske prednosti.
(66)
Poleg tega portugalski organi menijo, da banki BIC kot kupcu banke BPN ni bila dodeljena državna pomoč. Po mnenju portugalskih organov je bil postopek prodaje pregleden, objektiven in nediskriminacijski. Predlog BIC je bil v ekonomskem smislu na splošno najugodnejši, zato je treba šteti, da izraža tržno ceno. V okvirnem sporazumu, podpisanem 9. decembra 2011, so večinoma upoštevani pogoji iz ponudbe BIC z dne 20. julija 2011. Poleg tega portugalski organi ne glede na negativno prodajno ceno menijo, da bi morala država v primeru edine druge možne rešitve, ki ne bi vključevala prodaje, (tj. v primeru likvidacije BPN) prevzeti večjo finančno obremenitev, kar bi ogrozilo stabilnost nacionalnega finančnega sistema.
(67)
Hkrati Portugalska priznava, da nekateri ukrepi, ki so bili odobreni BPN, pomenijo državno pomoč. Ti ukrepi so državno poroštvo za komercialni zapis, ki ga je izdala BPN, prenos nekaterih sredstev na pravne subjekte s posebnim namenom, ki je bil izveden leta 2010, dokapitalizacija BPN, ki je bila zaradi prodaje izvedena 15. februarja 2012, in nekateri ukrepi, odobreni v zvezi z načrtovano prodajo banki BIC (na primer državno poroštvo za program komercialnih zapisov, ki se bo izvajal po prodaji).
(68)
Poleg tega Portugalska meni, da so vsi ukrepi, ki pomenijo državno pomoč, združljivi z zakonodajo EU, ker so v skladu s členom 107(3)(b) Pogodbe namenjeni odpravljanju resne motnje v portugalskem gospodarstvu.
(69)
Po navedbah Portugalske načrt prestrukturiranja iz januarja 2012 omogoča, da BPN brez dodatne pomoči ponovno doseže dolgoročno rentabilnost. Prvič, država je prestrukturirala BPN z izločitvijo sredstev in prenosom nekaterih sredstev na pravne subjekte s posebnim namenom, z zmanjšanjem njene prisotnosti na trgu za več kot 50 % in prenehanjem dejavnosti, ki za banko, ki posluje s prebivalstvom, niso bile osnovne, ter z različnimi ukrepi za obvladovanje tveganja in preudarno poslovno politiko. Drugič, po projekcijah BIC in v skladu z načrtom prestrukturiranja bi moral združeni subjekt po vključitvi BPN v strukturo BIC začeti dosegati pozitivne rezultate […], če se upoštevata osnovni scenarij in tudi manj ugoden scenarij. Tretjič, negativna prodajna cena je sprejemljiva, ker je likvidacija za državo dražja in bi ogrozila finančno stabilnost.
(70)
Portugalska meni, da so sprejeti ukrepi omejeni na najmanjšo potrebno raven, ki zagotavlja stabilnost portugalskega finančnega sektorja in omogoča ponovno doseganje rentabilnosti BPN.
(71)
Poleg tega Portugalska meni, da je bil scenarij prodaje edina možnost poleg dražjega scenarija likvidacije. Z drugimi možnostmi (vključitvijo v strukturo CGD in samostojnim prestrukturiranjem) ne bi ustvarili dovolj sredstev po neto sedanji vrednosti za povrnitev začetne naložbe, ki bi bila potrebna. Portugalska ocenjuje, da stroški prodaje banki BIC znašajo od približno […] milijonov EUR do […] milijonov EUR (brez možnega učinka nekaterih prihodnjih nepredvidenih odhodkov, ki po mnenju Portugalske ne bodo realizirani) in so nižji od stroškov likvidacije, ki bi nastali v skladu z različnimi scenariji.
(72)
Poleg tega je bila po navedbah Portugalske likvidnostna pomoč, odobrena BPN v obliki poroštva za izdajo komercialnega zapisa BPN po nacionalizaciji, nujna, da bi zagotovili neprekinjeno poslovanje banke med prestrukturiranjem.
(73)
V zvezi z izbiro sredstev, prenesenih na pravne subjekte s posebnim namenom, Portugalska meni, da so bila pri tem uporabljena objektivna merila ter upoštevan cilj spodbuditi dolgoročno rentabilnost BPN in privabiti možne zainteresirane kupce k sodelovanju v postopku ponovne privatizacije. Poleg tega je Portugalska navedla, da so dodatni prenosi sredstev v okviru prodaje banki BIC ustrezni za zagotovitev prihodnje rentabilnosti BPN in omejeni na najmanjšo potrebno raven, ki omogoča prodajo.
(74)
Portugalska je navedla, da naj bi se s povečanjem kapitala BPN, ki je bilo izvedeno 15. februarja 2012, preprečil kapitalski primanjkljaj BPN v obdobju, ki ga zajema načrt prestrukturiranja iz januarja 2012. V skladu s projekcijami iz načrta za navadni lastniški temeljni kapital se bo njegov delež leta 2016 po osnovnem scenariju predvidoma zmanjšal na [10-15] %, po manj ugodnem scenariju pa na [8-12] %, pri čemer konec leta 2012 začne veljati najnižja obvezna stopnja 10 %. Portugalska je navedla tudi, da so prodajni pogoji, ki jih je ponudila BIC v odprtem in preglednem postopku prodaje brez najnižje cene, najnujnejši za zagotovitev prihodnje rentabilnosti BPN, ker bi bila likvidacija dražja za državo in bi lahko ogrozila finančno stabilnost.
(75)
Poleg tega Portugalska meni, da so si ali si bodo nekdanji delničarji BPN in banka BPN ustrezno delili stroške postopka prestrukturiranja, kar zagotavlja primerno porazdelitev bremena. Nekdanji delničarji BPN niso prejeli nadomestila zaradi nacionalizacije in so izgubili celoten kapital, ki so ga vložili v banko.
(76)
Vendar po mnenju Portugalske ni primerno zahtevati, da so v porazdelitev bremena vključeni komitenti, ki so prispevali k nastanku podrejenega dolga BPN, če se upoštevajo posebne okoliščine pri prodaji navedenih instrumentov […]. V nekaterih primerih BPN v skladu s tehničnimi specifikacijami produktov ne more zavrniti plačila obresti komitentom za nadomestilo kapitala.
(77)
Po navedbah Portugalske je k postopku prestrukturiranja znatno prispevala tudi BPN, saj je bila po nacionalizaciji zamenjana njena uprava, bistveno sta bili spremenjeni njeni poslovna politika in politika obvladovanja tveganja, poleg tega pa se bo obseg njenega poslovanja zmanjšal za več kot 50 %.
(78)
Portugalska priznava, da je knjigovodska vrednost, po kateri je bil izveden prenos sredstev na pravne subjekte s posebnim namenom, presegala realno ekonomsko vrednost sredstev in da država pri prenosu ni prejela plačila. Vendar Portugalska meni, da je prispevek BPN zagotovljen z nacionalizacijo brez nadomestila vrednosti, po kateri je bilo izvedeno temeljito prestrukturiranje. Portugalska je navedla, da bi bila kakršna koli prednost, ki bi jo lahko BPN pridobila zaradi izločitve sredstev in njihovega prenosa na pravne subjekte s posebnim namenom, delno izravnana z najvišjo možno ceno ponovne privatizacije banke. Poleg tega Portugalska meni, da je plačilo za državno poroštvo ustrezno. Čeprav je plačilo nižje (0,2 % na leto) od zahtevanega plačila za državna poroštva (38), bi bili vsi morebitni dodatni prihodki BPN (ali kakršni koli nerealizirani odhodki) med postopkom prestrukturiranja ugodni za državo, ki ima zdaj v lasti vse delnice BPN.
(79)
V zvezi s povečanjem kapitala BPN, ki je bilo izvedeno 15. februarja 2012, je Portugalska dodala, da se s tem ne bo spremenila struktura delničarjev BPN in da bo kapitalski vložek vsaj delno povrnjen s prodajo BPN, saj so bili s tem preprečeni še višji stroški, ki bi nastali z likvidacijo.
(80)
Poleg tega Portugalska meni, da ukrepi, ki jih je sprejela ali jih bo sprejela država, ne izkrivljajo konkurence. Portugalska opozarja, da bo tržni delež združenega subjekta manjši od 1 % ([0-1]-odstotni tržni delež v bančnem sektorju, tj. 14. mesto glede posojil komitentom in 15. mesto glede vlog). Ukrepi verjetno ne bodo negativno vplivali niti na vstop tujih bank na domači trg, kar dokazuje tudi dejstvo, da je BIC v lasti angolske finančne skupine. Po mnenju Portugalske tudi ni moralnega tveganja, ker je banka nacionalizirana in njena uprava odstavljena, ker njeni delničarji niso prejeli nadomestila in je bila banka temeljito prestrukturirana.
(81)
Poleg tega Portugalska meni, da je veliko ukrepov, ki so bili sprejeti v postopku, ustreznih in zadostnih za omejitev kakršnega koli izkrivljanja konkurence. BPN je zmanjšala svojo prisotnost na trgu pred nacionalizacijo (9. največja banka na Portugalskem s tržnimi deleži od [1-5] % do [1-5] % na posameznih trgih), bila je prestrukturirana, njena prisotnost na trgu se je zmanjšala za več kot 50 % in ponovno se je usmerila zlasti v poslovanje s prebivalstvom. Nacionalizacija ni vključevala nadomestila nekdanjim delničarjem, po njej pa sta bili spremenjeni poslovna strategija in politika obvladovanja tveganja BPN.
(82)
Poleg tega je bil po mnenju portugalskih organov postopek prodaje BPN odprt in pregleden. Za BIC velja tudi prepoved izplačila dividend do leta 2016, kar zagotavlja, da bo finančna pomoč, dodeljena BPN, uporabljena za zagotovitev dolgoročne rentabilnosti banke. Sporazum o delitvi dobička med državo in BIC, če bodo rezultati presegali znesek […] milijonov EUR, omogoča državi povrnitev dela stroškov zaradi prestrukturiranja banke. Zaveza BIC, da se v poslovni komunikaciji ne bo sklicevala na prejeto državno pomoč, po navedbah portugalskih organov zagotavlja, da se pomoč ne uporablja na način, ki bi negativno vplival na konkurente. Druge možne zaveze iz smernic Komisije o prestrukturiranju bank (na primer spodbujanje odprtosti trga, omejitve tržnega deleža ali odprodaja dodatnih sredstev in dejavnosti) v primeru prestrukturiranja BPN niso ustrezne.
5.2 Zaveze portugalske države
(83)
V zvezi z izvajanjem načrta prestrukturiranja se portugalski organi zavezujejo glede naslednjih točk:
(84)
Delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala BPN na dan prodaje banki BIC ne bo presegal [10-18] %.
(85)
Če se banka BIC ali združeni subjekt odloči, da bo po prodaji vrnil posojila državi ali drugemu subjektu pod nadzorom države, vrne državi kapital, povezan z navedenimi posojili, v znesku [10-18] % tveganju prilagojene aktive posojil.
(86)
Banka BIC in združeni subjekt ne smeta prenesti nedonosnih posojil na državo ali drug subjekt pod nadzorom države po letu [ 2013].
(87)
Banka BIC ali združeni subjekt prenese nedonosna posojila na državo ali drug subjekt pod nadzorom države pod pogoji iz uvodne izjave (85) zgoraj le, če je v celoti izčrpal rezervacije, ki so na dan prodaje na voljo na računih BPN.
(88)
Sedanja kreditna linija za [150-500] milijonov EUR iz okvirnega sporazuma, ki je povezana s programom komercialnih zapisov BPN in za katero jamči država, se po […] letih od dneva prodaje ne podaljša.
(89)
Za plačilo bančne kreditne linije v znesku [200-400] milijonov EUR, ki jo CGD odobri banki BIC ali združenemu subjektu, velja najmanj obrestna mera EURIBOR + […] bazičnih točk.
(90)
Portugalska bo do 31. decembra 2016 zahtevala predhodno odobritev Komisije, preden bo CGD ali država banki BIC ali združenemu subjektu po prodaji odobrila kreditne linije ali poroštva.
(91)
Banka BIC in združeni subjekt do 31. decembra 2016 ne bosta izvedla nobenega prevzema podjetja, razen če je skupna bruto kumulativna nakupna cena, ki jo plačata banka BIC in združeni subjekt za vse prevzeme v poslovnem letu, nižja od […] milijonov EUR. Pri izračunu skupne bruto kumulativne nakupne cene katerega koli takšnega prevzema se ne upošteva prevzem ali prenos dolga v zvezi s takšnimi prevzemi.
(92)
Banka BIC, združeni subjekt in Portugalska do 31. decembra 2016 ne bodo uveljavljali nakupnih opcij v zvezi s podrejenim dolgom, ki ga izda BPN pred dnem prodaje.
(93)
Banka BIC ali združeni subjekt se v svojih trženjskih kampanjah in sporočilih za vlagatelje ne bo skliceval na uporabo državne pomoči.
6. Ocena
6.1 Obstoj pomoči
(94)
V skladu s členom 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami. Glede na to se državni ukrep šteje za državno pomoč, če izpolnjuje naslednja štiri (kumulativna) merila:
-
državna sredstva;
-
selektivno prednost;
-
izkrivljajoč učinek na konkurenco in
-
vpliv na trgovino med državami članicami.
6.1.1. Ukrepi v korist BPN in v zvezi z gospodarsko dejavnostjo po prodaji
6.1.1.1 Ukrepi, odobreni pred nacionalizacijo
(95)
Portugalska meni, da ukrepi, ki so bili odobreni BPN pred nacionalizacijo, ne pomenijo državne pomoči. Ti ukrepi vključujejo nujno likvidnostno pomoč in štiri posojila, ki jih je CGD odobrila pred nacionalizacijo BPN oktobra in novembra 2008.
(96)
Kot so portugalski organi v zvezi z nujno likvidnostno pomočjo opozorili v ugotovitvah o sklepu z dne 24. oktobra 2011, je BdP odločitev o nujni likvidnostni pomoči, odobreni BPN pred nacionalizacijo, sprejela neodvisno, pri čemer so bile določene zamudne obresti in je jamstvo zagotovila BPN, medtem ko državno poroštvo ni bilo dano.
(97)
Ob dodelitvi nujne likvidnostne pomoči (17. in 27. oktobra 2008) odločitev o plačilni sposobnosti in nacionalizaciji BPN še ni bila sprejeta (ti odločitvi sta bili sprejeti šele v začetku novembra 2008). Nujna likvidnostna pomoč ni bila del večjega paketa pomoči, ampak je BdP z njo ponudila likvidnostna sredstva v okviru svojih običajnih dejavnosti.
(98)
Zato Komisija ugotavlja, da nujna likvidnostna pomoč, ki jo je BdP zagotovila BPN, v skladu s sporočilom o bančništvu (39) ne pomeni državne pomoči.
(99)
Komisija v zvezi s posojili, ki jih je odobrila CGD, ugotavlja, da je BPN pred nacionalizacijo prejela posojila CGD v skupni vrednosti 315 milijonov EUR in ne 235 milijonov EUR (40).
(100)
Komisija ugotavlja, da je CGD v popolni lasti države, ki imenuje člane upravnega odbora. Pri ugotavljanju, ali je mogoče posojila pripisati državi, je treba oceniti posamezne okoliščine, v katerih so bila posojila odobrena, in nato opredeliti, ali je CGD ravnala v nasprotju z običajno poslovno prakso. V zvezi s tem so pomembne naslednje ugotovitve.
(101)
Prvič, ob dodelitvi prvih treh posojil oktobra 2008 je bilo že splošno znano, da je BPN v težavah. Po navedbah portugalskih organov je BPN imela likvidnostne težave od poletja 2008, kar dokazujejo velike spremembe na najvišji vodstveni ravni BPN (dve spremembi od začetka leta 2008), revizije BPN, ki jih je junija opravila BdP, in dejstvo, da je bonitetna agencija Moody’s banki BPN 18. julija 2008 znižala bonitetno oceno na Baa3. Poleg tega so bila drugo, tretje in četrto posojilo dodeljena po 22. oktobru 2008, ko je bilo likvidnostno stanje BPN po navedbah Portugalske izredno slabo. Vsak posojilodajalec, ki ravna v skladu z običajno poslovno prakso, bi od BPN pred odobritvijo dodatnega posojila zahteval informacije, potrebne za razumevanje njenega likvidnostnega stanja in zmožnosti odplačevanja posojil, in bi bil tako seznanjen z negotovim finančnim položajem BPN.
(102)
Drugič, zneski posojil so bili glede na trenutno bilanco stanja BPN in njene obveznosti zelo visoki, kar je za CGD pomenilo znatno posamezno izpostavljenost do banke v težavah.
(103)
Tretjič, posojila so bila odobrena oktobra in novembra 2008, tj. kmalu po propadu banke Lehman Brothers, ko so bili medbančni trgi zelo nedostopni ne le za banke v velikih likvidnostnih težavah, ampak tudi za najmočnejše mednarodne finančne institucije.
(104)
Četrtič, Komisija v zvezi s četrtim posojilom ugotavlja, da CGD ni le upravljala BPN v interesu države v skladu s členom 2(7) zakona o nacionalizaciji, ampak je v skladu s členom 2(9) zakona o nacionalizaciji pridobila tudi državno poroštvo za vse kredite in likvidnostna sredstva, ki jih lahko odobri banki BPN v okviru nacionalizacije in „namesto države“.
(105)
Glede na finančne in gospodarske razmere na splošno ter zlasti glede na splošno znane težave BPN je malo verjetno, da bi banki BPN zadevna likvidnostna sredstva zagotovila druga institucija, zato so portugalski organi likvidnostne ukrepe CGD opredelili kot „posebne“ (glej uvodno izjavo (25)).
(106)
Glede na vse navedeno Komisija ugotavlja, da odločitev CGD o odobritvi zadevnih posojil banki BPN pred njeno nacionalizacijo ni bila običajna poslovna odločitev. Šteti je treba, da se lahko ta odločitev pripiše neposredno državi. Zato posojila vključujejo državna sredstva.
(107)
Ker je lahko BPN s posojili pridobila likvidnostna sredstva, ki jih sicer na trgu ne bi mogla pridobiti, je s tem postala likvidna, kar je bilo med drugim potrebno za njeno nadaljnje poslovanje in konkuriranje za posojila in vloge na bančnih trgih, na katerih je poslovala.
(108)
Zato Komisija meni, da je BPN pridobila gospodarsko prednost.
(109)
Zadevni ukrepi so selektivni, ker so bili sprejeti izključno v korist BPN.
(110)
Ne glede na navedbo Portugalske, da je bila BPN pred nacionalizacijo šele deveta največja banka v portugalskem bančnem sektorju, so posojila CGD izkrivljala ali bi lahko izkrivljala konkurenco, ker je BPN s tem pridobila prednost pred drugimi konkurenčnimi bankami, saj je prejela likvidnostna sredstva, ki jih sicer na trgu ne bi mogla pridobiti.
(111)
Ob upoštevanju dejstva, da je BPN ob odobritvi posojil poslovala na nacionalni, evropski in mednarodni ravni, med drugim tudi prek svoje francoske odvisne družbe, bi lahko ukrepi prizadeli tudi trgovino med državami članicami.
(112)
Zato Komisija meni, da štiri posojila v skupnem znesku 315 milijonov EUR, ki jih je oktobra in novembra 2008 banki BPN odobrila CGD, pomenijo državno pomoč.
6.1.1.2. Ukrepi, ki so bili odobreni po nacionalizaciji in niso neposredno povezani s prodajo banki BIC
(113)
Komisija je v sklepu z dne 24. oktobra 2011 že ugotovila, da nacionalizacija ne pomeni državne pomoči v korist delničarjev BPN.
(114)
Po nacionalizaciji BPN so bili odobreni naslednji ukrepi, ki niso bili neposredno povezani s prodajo banki BIC:
(a)
državno poroštvo za obveznosti, ki jih je izdala BPN in financirala CGD, vključno z izdajo komercialnega zapisa, ki ga je vpisala CGD, in uporabo kreditov denarnega trga, ki jih je zagotovila CGD;
(b)
prenos sredstev in obveznosti na tri pravne subjekte s posebnim namenom v lasti države.
(115)
Državno poroštvo, ki je bilo po nacionalizaciji odobreno BPN za komercialni zapis, ki ga je izdala BPN (in pravni subjekti s posebnim namenom) in vpisala CGD, je neposredno financirala država članica. Poleg tega so morale biti v skladu s členom 2(9) zakona o nacionalizaciji vse kreditne linije ali bančne kreditne linije, ki jih je CGD zagotovila banki BPN (in pravnim subjektom s posebnim namenom) v okviru nacionalizacije, zavarovane s poroštvom portugalske države. Zato vsa finančna sredstva, ki jih je CGD zagotovila banki BPN (ali pravnim subjektom s posebnim namenom) po nacionalizaciji, nedvomno vključujejo državna sredstva.
(116)
Poleg tega je treba opozoriti, da je finančna sredstva banki BPN ali pravnim subjektom s posebnim namenom po nacionalizaciji zagotovila izključno CGD in da se je njena izpostavljenost postopno povečala, ker so druge obveznosti zapadle, pri čemer jih prvotni posojilodajalci niso obnovili ali niso bile nadomeščene s posojili drugih institucij. Dejstvo, da nadomestni viri financiranja za BPN niso bili na voljo, glede na njene splošno znane finančne težave in negotovo prihodnost ni presenetljivo.
(117)
Z državnimi poroštvi je BPN prejela finančno pomoč, ko zanjo ni bilo drugih možnosti na trgu.
(118)
Z njimi je lahko BPN še naprej poslovala na trgu, konkurirala pri poslih (ne le pri nadaljnjem izvajanju poslov, ampak tudi pri pridobivanju novih poslov) ter izpolnjevala obveznosti do komitentov in drugih udeležencev na trgu.
(119)
Glede na to Komisija ugotavlja, da je BPN z državnimi poroštvi pridobila gospodarsko prednost.
(120)
Zadevni ukrepi so selektivni, ker so bili sprejeti v korist točno določenega subjekta, tj. BPN. Poleg tega so bili v zvezi z delom bančne kreditne linije, ki se je izvajala po prodaji, sprejeti tudi v korist združenega subjekta.
(121)
Glede na položaj BPN v portugalskem finančnem sektorju ter dejstvo, da je konkurenca v finančnem sektorju na ravni Unije zelo velika in da BPN konkurira veliko odvisnim družbam tujih bank na Portugalskem, Komisija meni, da bi lahko kakršna koli prednost, ki izhaja iz državnih sredstev, prizadela trgovino v Uniji in izkrivljala konkurenco v smislu člena 107(1) Pogodbe.
(122)
BPN je lahko z državnimi poroštvi, ki so ji bila odobrena, prejela znatna finančna sredstva, ki na trgu niso bila na voljo in s katerimi je pridobila selektivno prednost. Zaradi državnih poroštev je lahko BPN še naprej poslovala na trgu in opravljala dejavnosti, ne da bi nanjo negativno vplivale pretekle okoliščine. Državna poroštva pomenijo državno pomoč.
(123)
Izločitev nekaterih sredstev iz BPN in njihov prenos na pravne subjekte s posebnim namenom, ki so v popolni lasti države članice, pomeni, da država članica prevzame celotno finančno odgovornost zanje in prevzame vsa tveganja za sredstva v pravnih subjektih s posebnim namenom, pri čemer so lahko vsaj nekatera od njih neizterljiva. Zato ukrep vključuje državna sredstva.
(124)
Komisija meni, da prenos sredstev na pravne subjekte s posebnim namenom pred prodajo in po knjigovodski vrednosti 3,9 milijarde EUR (pri čemer so oslabitve ocenjene na 1,8 milijarde EUR) pomeni prednost za BPN, ker ni bila zagotovljena predhodna preglednost, ker sredstva niso bila ovrednotena po tržni ceni in ker država pri prenosu ni prejela plačila.
(125)
Komisija meni, da je BPN s prenosom sredstev po knjigovodski vrednosti namesto po tržni vrednosti pridobila gospodarsko prednost pred konkurenti.
(126)
Zadevni ukrepi so selektivni, ker so bili sprejeti v korist točno določenega subjekta, tj. BPN.
(127)
Glede na položaj BPN v portugalskem finančnem sektorju ter dejstvo, da je konkurenca v finančnem sektorju na ravni Unije zelo velika in da BPN konkurira veliko odvisnim družbam tujih bank na Portugalskem, Komisija meni, da bi lahko kakršna koli prednost, ki izhaja iz državnih sredstev, prizadela trgovino v Uniji in izkrivljala konkurenco v smislu člena 107(1) Pogodbe.
6.1.1.3. Ukrepi, odobreni po nacionalizaciji in povezani s prodajo banki BIC
(128)
Poleg ukrepov, ki so bili za BPN odobreni po nacionalizaciji in niso bili povezani s prodajo banki BIC, so bili odobreni tudi dodatni ukrepi, povezani s prodajo banki BIC. Ti zajemajo:
a)
dokapitalizacijo BPN zaradi prodaje;
b)
prenos dodatnih sredstev in obveznosti iz BPN v zvezi s prodajo;
c)
pravico banke BIC do prenosa nedonosnih posojil na državo po prodaji;
d)
prenos stroškov, povezanih s tveganjem sodnih postopkov, na državo zaradi prodaje in
e)
odobritev bančne kreditne linije CGD združenemu subjektu po prodaji in ohranitev kreditne linije v znesku [150-500] milijonov EUR za komercialni zapis po prodaji in s poroštvom države.
(129)
Dokapitalizacija BPN v znesku 600 milijonov EUR je bila izvedena 15. februarja 2012. Navedeni ukrep je zaradi prodaje banki BIC izvedla neposredno država z državnimi sredstvi.
(130)
Z dokapitalizacijo BPN v znesku 600 milijonov EUR, ki je bila izvedena 15. februarja 2012, je bil banki BPN ob prodaji zagotovljen lastniški kapital v znesku [200-400] milijonov EUR. Ta znesek je ob predložitvi ponudbe BIC z dne 20. julija 2011 ustrezal ocenjenemu [10-18]-odstotnemu navadnemu lastniškemu temeljnemu kapitalu. To znatno presega regulativno minimalno zahtevo (9 % navadnega lastniškega temeljnega kapitala konec leta 2011 in 10 % navadnega lastniškega temeljnega kapitala konec leta 2012) (41).
(131)
Komisija meni, da je BPN s kapitalsko injekcijo pridobila gospodarsko prednost, pri čemer je bila gospodarska prednost zagotovljena tudi gospodarski dejavnosti po prodaji. Prednost temelji na dejstvu, da je bil banki BPN po dokapitalizaciji zagotovljen kapital za izpolnjevanje in preseganje regulativnih zahtev ter da bo takšen kapital na voljo tudi združenemu subjektu. Ta kapital omogoča BPN poslovanje na trgih in zagotavljanje novih kreditov v gospodarskih okoliščinah, v katerih morajo drugi konkurenti zmanjšati finančni vzvod, pri čemer bo to omogočal tudi združenemu subjektu.
(132)
Zadevni ukrepi so selektivni, ker so bili sprejeti izključno v korist točno določenega subjekta, tj. BPN, in združenega subjekta, ki bo gospodarsko dejavnost nadaljeval po prodaji.
(133)
Portugalska je navedla, da se je tržni delež BPN po nacionalizaciji zmanjševal in da bo tržni delež združenega subjekta na področju posojil komitentom, vlog komitentov ali bančnih produktov manjši od 1 %, na vseh drugih upoštevnih trgih pa manjši od 2 %. Vendar ukrepi izkrivljajo ali bi lahko izkrivljali konkurenco, ker banki BPN in združenemu subjektu po prodaji banki BIC zagotavljajo ugodnejši položaj glede na druge konkurenčne banke. S presežnim kapitalom v združenem subjektu je gospodarska dejavnost zaščitena pred naložbenimi tveganji, ki jih imajo drugi konkurenti. Z njim se povečata tudi verjetnost, da bosta oba upravičenca imela na voljo dodatna likvidnostna sredstva, ter možnost prihodnje širitve BPN in združenega subjekta v gospodarskih okoliščinah, v katerih morajo drugi konkurenti, ki poslujejo na Portugalskem, zmanjšati finančni vzvod.
(134)
Glede na položaj BPN v portugalskem finančnem sektorju ter dejstvo, da je konkurenca v finančnem sektorju na ravni Unije zelo velika in da BPN konkurira veliko odvisnim družbam tujih bank na Portugalskem, Komisija meni, da bi lahko kakršna koli prednost, ki izhaja iz državnih sredstev, prizadela trgovino v Uniji in izkrivljala konkurenco v smislu člena 107(1) Pogodbe.
(135)
Dokapitalizacija BPN v znesku 600 milijonov EUR, ki je bila izvedena 15. februarja 2012, pomeni državno pomoč.
(136)
Ukrepi, ki so bili odobreni v zvezi s prodajo banki BIC, vključujejo pravico banke BIC, da pred sklenitvijo zahteva prenos drugih sredstev in obveznosti BPN, kot so posojila kreditnim institucijam ali stvarno premoženje in finančne naložbe. Vključujejo tudi pravico banke BIC do prenosa vlog, katerih cena presega ustrezno referenčno stopnjo za […] bazičnih točk, ali do razlike plačila za takšne vloge, ki jo prejme od države.
(137)
Izločitev nekaterih posojil in obveznosti (vključno z vlogami), ki jih izbere BIC, iz BPN neposredno financira država članica. Vse postavke, izločene iz BPN, bodo po knjigovodski vrednosti prenesene na pravne subjekte s posebnim namenom, ki so v popolni lasti države članice, ali pa bo država članica v vsakem primeru kako drugače prevzela finančno odgovornost zanje. S tem bo država članica prevzela finančno obremenitev za upravljanje navedenih sredstev in obveznosti ter njihovo odtujitev. Poleg tega bo morala država članica financirati razliko med ustreznimi obrestmi na vloge in cenovnim pragom, ki presega referenčno stopnjo za […] bazičnih točk.
(138)
Komisija meni, da prenos dodatnih sredstev in obveznosti na pravne subjekte s posebnim namenom pred prodajo pomeni prednost za BPN in združeni subjekt, ker ni bila zagotovljena predhodna preglednost, ker sredstva niso bila ovrednotena po tržni ceni in ker država pri prenosu ni prejela plačila.
(139)
Komisija meni, da sta BPN in združeni subjekt s prenosom sredstev po knjigovodski vrednosti namesto po tržni vrednosti pridobila gospodarsko prednost pred konkurenti. BIC bi lahko za ta sredstva zahtevala izločitev v skladu z navedenim pogojem iz okvirnega sporazuma, pri čemer navedena sredstva ne bi bila ovrednotena po tržni vrednosti in država zanje ne bi prejela plačila. Nasprotno bi se v obsegu, v katerem bi se pri tej možnosti zmanjšala tveganju prilagojena aktiva BPN, povečal delež kapitala banke in s tem njena zmogljivost za odobritev novih posojil in poslovanje na trgu. Ta prednost bi se po prodaji prenesla na združeni subjekt.
(140)
Poleg tega je z državnim plačilom razlike med ustreznimi obrestmi na vloge in cenovnim pragom, ki presega referenčno stopnjo za […] bazičnih točk, odpravljen strošek, ki bi ga morala BPN plačati v običajnih okoliščinah, zato je BPN s tem pridobila prednost.
(141)
Zadevni ukrepi so selektivni, ker so bili sprejeti izključno v korist točno določenega subjekta, tj. BPN, in gospodarske dejavnosti, ki se bo nadaljevala po prodaji.
(142)
Ukrepi izkrivljajo ali bi lahko izkrivljali konkurenco, ker banki BPN in združenemu subjektu po prodaji banki BIC zagotavljajo ugodnejši položaj glede na druge konkurenčne banke, ker jima v nasprotju z drugimi konkurenti ni treba zmanjšati finančnega vzvoda, hkrati pa lahko odobrita več posojil za gospodarstvo.
(143)
Glede na položaj BPN v portugalskem finančnem sektorju ter dejstvo, da je konkurenca v finančnem sektorju na ravni Unije zelo velika in da BPN konkurira veliko odvisnim družbam tujih bank na Portugalskem, Komisija meni, da bi lahko kakršna koli prednost, ki izhaja iz državnih sredstev, prizadela trgovino v Uniji in izkrivljala konkurenco v smislu člena 107(1) Pogodbe.
(144)
Prenos dodatnih sredstev in obveznosti (vključno z vlogami) iz bilance stanja BPN na pravne subjekte s posebnim namenom pred prodajo pomeni državno pomoč.
(145)
BIC je upravičena do ponovne prodaje posojil, ki so nedonosna najmanj […] dni (do največ […] % nominalne vrednosti skupnega portfelja posojil, ki ga izbere BIC, po nadomestilu z obstoječimi vlogami) in katerih znesek presega stopnjo rezervacij ([…] milijonov EUR), v […] mesecih.
(146)
Pravico banke BIC do izločitve dodatnih sredstev in obveznosti iz bilance stanja po prodaji neposredno financira država članica. Vse postavke, izločene iz BPN, bodo po knjigovodski vrednosti prenesene na pravne subjekte s posebnim namenom, ki so v popolni lasti države članice, ali pa bo država članica v vsakem primeru kako drugače prevzela finančno odgovornost zanje. S tem bo država članica prevzela finančno obremenitev za upravljanje navedenih sredstev ter razpolaganje z njimi.
(147)
Komisija meni, da možnost izločitve nedonosnih posojil po prodaji BPN in združenemu subjektu omogoča, da razširita svojo dejavnost in odobrita več posojil v gospodarskih okoliščinah, v katerih morajo drugi konkurenti, ki poslujejo na Portugalskem, zmanjšati svoj finančni vzvod. Če bi banka ohranila enako stopnjo lastniškega kapitala, bi se delež kapitala banke z izločitvijo nedonosnih posojil in zmanjšanjem tveganju prilagojene aktive povečal. S tem bi se povečala njena zmogljivost za odobritev novih posojil in poslovanje na trgu.
(148)
Prednost pred konkurenti, ki so obremenjeni z oslabitvami zaradi sredstev slabše kakovosti, ki jih morajo absorbirati, s čimer se omeji njihov kapital za nova posojila, bi imel tudi združeni subjekt. Vendar se kapitalska osnova združenega subjekta zaradi takšnih oslabitev in vedno manjše vrednosti portfelja posojil ne bo zmanjšala.
(149)
Če bi BIC nedonosna posojila vrnila državi najpozneje […] po dnevu prodaje, bi se lahko spremenila tudi tveganju prilagojena aktiva banke, s tem pa bi navadni lastniški temeljni kapital presegel [10-18]-odstotno stopnjo iz ponudbe BIC z dne 20. julija 2011. Komisija upošteva s tem povezano zavezo Portugalske, da banka BIC ali združeni subjekt v primeru vračila posojil državi ali drugemu subjektu pod nadzorom države po prodaji državi vrne kapital, povezan z navedenimi posojili, v znesku [10-18] % tveganju prilagojene aktive posojil ter poleg tega prenese nedonosna posojila in vrne državi kapital, povezan z navedenimi posojili, le, če je v celoti izčrpal rezervacije, ki so na dan prodaje na voljo na računih BPN.
(150)
Zadevni ukrep je selektiven, ker je bil sprejet izključno v korist točno določenega subjekta, tj. BPN, in gospodarske dejavnosti, ki se bo nadaljevala po prodaji.
(151)
Ukrep izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco, ker banki BPN in združenemu subjektu po prodaji banki BIC zagotavlja ugodnejši položaj glede na druge konkurenčne banke, ker jima v nasprotju z drugimi konkurenti ni treba zmanjšati finančnega vzvoda, hkrati pa lahko odobrita več posojil za gospodarstvo.
(152)
Glede na položaj BPN v portugalskem finančnem sektorju ter dejstvo, da je konkurenca v finančnem sektorju na ravni Unije zelo velika in da BPN konkurira veliko odvisnim družbam tujih bank na Portugalskem, Komisija meni, da bi lahko kakršna koli prednost, ki izhaja iz državnih sredstev, prizadela trgovino v Uniji in izkrivljala konkurenco v smislu člena 107(1) Pogodbe.
(153)
Če ne bi bilo zaveze o vračilu kapitala, povezanega s posojili, bi ukrep banki BPN in združenemu subjektu omogočal, da po prodaji retroaktivno spremenita tveganju prilagojeno aktivo banke. Tako bi se povečala sorazmerna kapitalizacija banke. S tem ukrepom banka torej pridobi prednost, poleg tega ukrep izkrivlja konkurenco z drugimi konkurenti. Ukrep pomeni državno pomoč.
(154)
Prenos tveganj sodnih postopkov banke BPN na državo pomeni obveznost, ki jo prevzame država.
(155)
S prevzemom obveznosti BPN država zagotavlja prednost BPN in združenemu subjektu pred njunimi konkurenti, ki morajo v svoji bilanci stanja sami prevzeti ustrezne obveznosti.
(156)
Zadevni ukrep je selektiven, ker je sprejet izključno v korist točno določenega subjekta (BPN in združenega subjekta, ki nastane po prodaji banki BIC).
(157)
Ukrep je zagotovil razbremenitev kapitala za BPN in združeni subjekt, ko na trgu ni bilo na voljo drugih možnosti in so morali drugi konkurenti takšne obveznosti sami prevzeti v svojih bilancah stanja.
(158)
Glede na položaj BPN v portugalskem finančnem sektorju ter dejstvo, da je konkurenca v finančnem sektorju na ravni Unije zelo velika in da BPN konkurira veliko odvisnim družbam tujih bank na Portugalskem, Komisija meni, da bi lahko kakršna koli prednost, ki izhaja iz državnih sredstev, prizadela trgovino v Uniji in izkrivljala konkurenco v smislu člena 107(1) Pogodbe.
(159)
Ukrep zagotavlja razbremenitev kapitala in pomeni državno pomoč.
(160)
Odobritev bančne kreditne linije v znesku [150-350] milijonov EUR združenemu subjektu po prodaji in ohranitev kreditne linije s strani CGD za banko BPN v znesku [150-500] milijonov EUR za komercialni zapis po prodaji je mogoče pripisati državi, pri čemer se upoštevajo posebne okoliščine, v katerih sta bili izvedeni.
(161)
Prvič, CGD je v popolni lasti države, ki imenuje člane upravnega odbora. Kot je navedeno v uvodni izjavi (100), je bila CGD v skladu z zakonom imenovana za upravljanje BPN in je v skladu s členom 2(9) zakona o nacionalizaciji prejela tudi državno poroštvo za vse kredite in likvidnostna sredstva, ki bi jih odobrila banki BPN v okviru nacionalizacije in „namesto države“. Navedeno poroštvo velja tudi za kreditno linijo v znesku [150-500] milijonov EUR.
(162)
Drugič, CGD odločitve o odobritvi bančne kreditne linije in ohranitvi kreditne linije ni sprejela neodvisno, ampak je pri tem šlo za enega od pogojev prodaje, o katerih so se dogovorili BIC in portugalski organi.
(163)
Zato je mogoče odobritev bančne kreditne linije s strani CGD v znesku [200-400] milijonov EUR združenemu subjektu po prodaji in ohranitev kreditne linije s strani CGD v znesku [150-500] milijonov EUR za komercialni zapis po prodaji pripisati neposredno državi članici.
(164)
Ukrepi banki BPN in združenemu subjektu omogočajo preprost in cenovno ugoden dostop do likvidnostnih sredstev.
(165)
V zvezi s kreditno linijo v znesku [200-400] milijonov EUR, ki jo je CGD odobrila banki BIC, Komisija ugotavlja, da bi omilila stanje sredstev združenega subjekta v primeru odliva vlog po prodaji. CGD takšne kreditne linije ni odobrila nobenemu drugemu subjektu, razen združenemu subjektu. Zato je združeni subjekt s kreditno linijo pridobil gospodarsko prednost.
(166)
Prednost pred konkurenti glede dostopa do likvidnostnih sredstev za BPN in združeni subjekt pomeni tudi ohranitev kreditne linije v znesku [150-500] milijonov EUR z državnim poroštvom do […] za trenutni program komercialnih zapisov.
(167)
Zadevni ukrepi so selektivni, ker so sprejeti izključno v korist točno določenega subjekta (BPN in združenega subjekta, ki nastane po prodaji banki BIC).
(168)
Prednost, ki jo pridobita BPN in združeni subjekt po prodaji, izkrivlja konkurenco, zlasti ob upoštevanju sedanjih visokih stroškov zadolževanja na finančnih trgih.
(169)
Glede na položaj BPN v portugalskem finančnem sektorju ter dejstvo, da je konkurenca v finančnem sektorju na ravni Unije zelo velika in da BPN konkurira veliko odvisnim družbam tujih bank na Portugalskem, Komisija meni, da bi lahko kakršna koli prednost, ki izhaja iz državnih sredstev, prizadela trgovino v Uniji in izkrivljala konkurenco v smislu člena 107(1) Pogodbe.
(170)
Odobritev bančne kreditne linije s strani CGD v znesku [200-400] milijonov EUR združenemu subjektu po prodaji in ohranitev kreditne linije za banko BPN v znesku [150-500] milijonov EUR za komercialni zapis pomenita državno pomoč.
6.1.1.4 Morebitna pomoč kupcu
(171)
V skladu s točko 49 sporočila o bančništvu je treba za zagotovitev, da se pomoč ne zagotovi kupcu finančne institucije, ki jo proda država, upoštevati nekatere zahteve, zlasti da: je postopek prodaje odprt, pregleden, nediskriminacijski in brezpogojen, da prodaja poteka pod tržnimi pogoji ter da država čim bolj poveča prodajno ceno za zadevna sredstva in obveznosti.
(172)
V zvezi s prvo zahtevo je ugotovljeno, da se je postopek prodaje začel v obliki odprtega in brezpogojnega javnega razpisa, vendar zavezujoča ponudba, ki jo je predložila BIC, ni bila dokončna v smislu več vsebinskih vidikov predlaganega posla, vključno z dokončnim obsegom sredstev in obveznosti BPN, ki naj bi jih BIC prevzela, ter točnega števila podružnic in števila zaposlenih, ki naj bi jih pridobila. Vsi navedeni vidiki so bili obravnavani v naknadnih dvostranskih pogajanjih med portugalskimi organi in BIC, pri čemer so bili dokončno opredeljeni v okvirnem sporazumu z dne 9. decembra 2011. Točen obseg banke, ki ga BIC prevzame, ni dokončno določen niti v okvirnem sporazumu. V njem zlasti niso določena sredstva in obveznosti, ki jih prevzame BIC, čeprav je izrecno določeno, da bo lastniški kapital BPN ob prodaji znašal [200-400] milijonov EUR. To pomeni, da predmet prodaje banki BIC ni jasno opredeljen niti v ponudbi BIC z dne 20. julija 2011 niti v okvirnem sporazumu, čeprav je v obeh dokumentih določena njegova točna cena.
(173)
V zvezi s tem je treba opozoriti, da okvirni sporazum ne sme odstopati od pogojev iz zavezujoče ponudbe BIC z dne 20. julija 2011 tako, da bi bile v njem določene dodatne prednosti za BIC in/ali združeni subjekt. Glede na zelo ohlapne pogoje iz zavezujoče ponudbe z dne 20. julija 2011 bi lahko BIC od države zelo verjetno iztržila dodatne ugodnosti, npr. z zmanjšanjem obsega sredstev in obveznosti, ki jih dejansko prevzame. S takšnimi dodatnimi ugodnostmi bi delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala presegel stopnjo iz ponudbe BIC z dne 20. julija 2011, ne da bi bili pri tem kršeni prodajni pogoji.
(174)
Zato Komisija podpira zavezo Portugalske o omejitvi stopnje kapitalizacije BPN na dan prodaje na [10-18] % navadnega lastniškega temeljnega kapitala, kot je navedeno v ponudbi BIC. Dodatna zaveza Portugalske, da bo banka BIC vrnila kapital, povezan z nedonosnimi posojili, ki jih bo vrnila državi ali subjektu v državni lasti po prodaji, zagotavlja, da se stopnja navadnega lastniškega temeljnega kapitala po prodaji ne bo neupravičeno povečala.
(175)
Kot je ugotovljeno v oddelku 6.1.1.3, vsi ukrepi, povezani s prodajo banki BIC, vključujejo državna sredstva.
(176)
Ker v ponudbi BIC z dne 20. julija 2011 in okvirnem sporazumu ni določen navadni lastniški temeljni kapital BPN (pri čemer je v obeh dokumentih določen le absolutni znesek kapitala v BPN ob prodaji, ne da bi bila upoštevana tveganju prilagojena aktiva banke ali pravica banke BIC do izbire sredstev in obveznosti za prenos na pravne subjekte s posebnim namenom pred prodajo), Komisija ugotavlja, da bi lahko delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala BPN presegel stopnjo iz ponudbe. Po informacijah, ki so jih predložili portugalski organi, je v ponudbi BIC z dne 20. julija 2011 določena [10-18]-odstotna stopnja navadnega lastniškega temeljnega kapitala.
(177)
Vendar Komisija ugotavlja, da se je Portugalska zavezala, da bo omejila stopnjo kapitalizacije BPN na dan prodaje na [10-18] % navadnega lastniškega temeljnega kapitala, kot je navedeno v ponudbi BIC. Tako bo lahko država čim bolj povečala prodajno ceno za zadevna sredstva in obveznosti. Ta zaveza je pomembna, ker zagotavlja, da BIC ne pridobi prednosti.
(178)
Poleg tega bi lahko BIC z uveljavitvijo pravice do prenosa dodatnih nedonosnih posojil na državo po prodaji dodatno zmanjšala obseg banke in s tem povečala delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala združenega subjekta tako, da bi presegal stopnjo iz ponudbe BIC z dne 20. julija 2011. S tem bi BIC pridobila dodatno prednost. Dodatna zaveza Portugalske, da bo banka BIC vrnila kapital, povezan z nedonosnimi posojili, ki jih bo vrnila državi ali subjektu v državni lasti po prodaji, zagotavlja, da se stopnja navadnega lastniškega temeljnega kapitala po prodaji ne bo dodatno povečala. Ta dodatna zaveza je potrebna, da se prepreči, da bi BIC pridobila prednost.
(179)
Zadevni ukrepi so selektivni, ker so sprejeti v korist točno določenega subjekta, tj. BPN, in posredno tudi združenega subjekta.
(180)
Glede na položaj BPN v portugalskem finančnem sektorju ter dejstvo, da je konkurenca v finančnem sektorju na ravni Unije zelo velika in da BPN konkurira veliko odvisnim družbam tujih bank na Portugalskem, Komisija meni, da bi lahko kakršna koli prednost, ki izhaja iz državnih sredstev, prizadela trgovino v Uniji in izkrivljala konkurenco v smislu člena 107(1) Pogodbe.
(181)
Ob upoštevanju zavez Portugalske Komisija ugotavlja, da končni rezultati postopka, vključno z elementi, dogovorjenimi z BIC v okvirnem sporazumu, ne bi spremenili izida javnega razpisa in da BIC v postopku prodaje ni pridobila prednosti.
6.1.2 Določitev zneska pomoči
(182)
V korist BPN in združenega subjekta, ki bo nadaljeval gospodarsko dejavnost BPN, je bilo sprejetih več ukrepov državne pomoči, ki so povzeti v nadaljevanju:
Preglednica 1
Ukrepi pomoči, odobreni BPN in združenemu subjektu
Opis
Znesek (v mio. EUR)
a.
Posojila, ki jih je odobrila CGD pred nacionalizacijo
315
b.
Prenos sredstev v znesku 3,9 milijarde EUR na pravne subjekte s posebnim namenom pred javnim razpisom
med 1 800 in 4 000
c.
Kapitalska injekcija države z dne 15. februarja 2012
600
d.
Bančne kreditne linije, ki jih je CGD odobrila BPN (31. december 2011)
[150-500]
od tega zavarovane z izrecnim državnim poroštvom
[200-400]
e. Bančne kreditne linije, ki jih je BIC zahtevala za združeni subjekt
od tega ohranitev obstoječega programa komercialnih zapisov
400
od tega nova bančna kreditna linija
300
(183)
Opozoriti je treba, da vseh teh ukrepov pomoči ni mogoče obravnavati kumulativno, ker so po navedbah portugalskih organov nekateri ukrepi nadomestili druge ukrepe (prvotna posojila, ki jih je odobrila CGD pred nacionalizacijo, so bila na primer nadomeščena s komercialnim zapisom, ki ga je BPN izdala po nacionalizaciji).
(184)
Ukrepa iz točk (b) in (c) vključujeta kapitalske injekcije ali sta enakovredna kapitalskim injekcijam. Znašata najmanj 3 milijarde EUR ali približno 50 % bilančne vsote BPN pred nacionalizacijo. Poleg tega državna poroštva za program izdaje komercialnih zapisov, ki jih je Portugalska odobrila banki BPN od nacionalizacije, znašajo skupaj 5 milijard EUR, pri čemer je bilo 31. decembra 2011 uporabljene 4,5 milijarde navedenega zneska.
(185)
Poleg tega ima BIC pravico do prenosa vlog, katerih cena presega […] bazičnih točk, ali do državnega plačila razlike, pri čemer stroški po ocenah Portugalske znašajo približno […] EUR. Prenos stroškov sodnih postopkov na državo ter prenos dodatnih sredstev in obveznosti, vključno z nedonosnimi posojili, iz bilance stanja BPN na pravne subjekte s posebnim namenom v okviru prodaje vključujeta dodatno pomoč, ki je po mnenju Portugalske ni mogoče količinsko opredeliti.
6.2 Združljivost različnih ukrepov pomoči: uporaba člena 107(3)(b) PDEU
(186)
Komisija lahko v skladu s členom 107(3)(b) Pogodbe o delovanju Evropske unije razglasi pomoč za združljivo z notranjim trgom, če je namenjena „odpravljanj[u] resne motnje v gospodarstvu države članice“.
(187)
Komisija je potrdila, da lahko zaradi svetovne finančne krize nastane resna motnja v gospodarstvu države članice in da je takšno motnjo mogoče odpraviti z ukrepi v podporo bankam. Ta analiza je potrjena v sporočilu o bančništvu, sporočilu o dokapitalizaciji (42), sporočilu o oslabljenih sredstvih (43) in sporočilu o prestrukturiranju (44). Komisija še vedno meni, da se lahko državna pomoč v skladu s členom 107(3)(b) Pogodbe odobri glede na ponovitev negotovosti na finančnih trgih. Navedeno stališče je potrdila s sprejetjem sporočila o podaljšanju iz leta 2011, v skladu s katerim se pravila o državni pomoči za podporne ukrepe v korist bank v okviru finančne krize uporabljajo tudi po 31. decembru 2011 (45).
(188)
Finančna in gospodarska kriza je Portugalsko zelo prizadela. Njeni učinki so potrjeni v več sklepih Komisije (46) o odobritvi ukrepov, ki so jih portugalski organi sprejeli v boju proti finančni krizi. Upoštevati je treba tudi zahteven gospodarski in finančni položaj, zaradi katerega je Portugalska 7. aprila 2011 uradno zaprosila za mednarodno pomoč, pri čemer je bil nato 17. maja 2011 podpisan memorandum o soglasju.
(189)
Komisija meni, da bi imel nenadzorovan propad BPN resne posledice za portugalsko gospodarstvo. Zato se lahko ukrepi ocenijo v skladu s členom 107(3)(b) Pogodbe.
6.3 Združljivost v skladu s sporočilom o prestrukturiranju
(190)
V sporočilu o prestrukturiranju so določena pravila o državni pomoči, ki se uporabljajo za prestrukturiranje finančnih institucij v sedanji krizi. V skladu s sporočilom o prestrukturiranju je prestrukturiranje finančne institucije v okviru sedanje finančne krize združljivo s členom 107(3)(b) Pogodbe, če:
(i)
omogoča ponovno doseganje rentabilnosti banke;
(ii)
vključuje zadosten lastni prispevek upravičenke (porazdelitev bremena);
(iii)
vključuje zadostne ukrepe za omejevanje izkrivljanja konkurence.
6.3.1 Rentabilnost
(191)
V skladu s točkama 9 in 10 sporočila o prestrukturiranju mora država članica predložiti celovit in podroben načrt prestrukturiranja, v katerem morajo biti navedene popolne informacije o poslovnem modelu. V načrtu morajo biti opredeljeni tudi vzroki za težave finančne institucije in druge možnosti, ki bi se lahko uporabile namesto predlaganega načrta prestrukturiranja.
(192)
V načrtu prestrukturiranja mora biti dokazano, da strategija banke temelji na usklajenem konceptu in da je brez uporabe državne pomoči ponovno vzpostavljena dolgoročna rentabilnost banke.
(193)
V točki 17 sporočila o prestrukturiranju je potrjeno, da lahko prodaja (dela) finančne institucije tretji osebi prispeva k ponovnemu doseganju dolgoročne rentabilnosti zadevne institucije. V obravnavanem primeru Komisija ugotavlja, da so portugalski organi za prodajo BPN izbrali postopek javnega razpisa. Zato bo bančna dejavnost prodana BIC po nekaterih prilagoditvah, pri čemer bodo nekatera sredstva z namenom postopne likvidacije prenesena na pravne subjekte s posebnim namenom. Zato mora Komisija oceniti, ali bo bančna dejavnost BPN, vključena v poslovanje kupca (združeni subjekt), rentabilna.
(194)
Komisija je v sklepu z dne 24. oktobra 2011 navedla, da ni prejela poslovnega načrta, v katerem bi bilo dejansko dokazano, da bo BPN po vključitvi v združeni subjekt z BIC rentabilna, zato v zvezi s tem ni mogla sprejeti sklepne ugotovitve. Portugalska je podroben poslovni načrt za banko BPN, vključeno v strukturo BIC, predložila v obliki načrta prestrukturiranja iz januarja 2012 (vključno z dodatnimi informacijami o poslovanju in rentabilnosti, ki jih je predložila 3. februarja 2012).
(195)
V skladu z načrtom prestrukturiranja iz januarja 2012 je bilančna vsota dela BPN, ki se proda banki BIC, v znesku približno […] milijard EUR bistveno nižja od bilančne vsote BPN ob nacionalizaciji.
(196)
Bilančna vsota združenega subjekta bo skupaj s sredstvi BIC znašala približno […] milijard EUR.
(197)
Bilanca stanja BPN ob prodaji banki BIC vključuje le bolj rentabilne dejavnosti in najboljša sredstva banke. To zlasti pomeni, da je bil portfelj posojil, prenesen na BIC, očiščen in da je bila večina nelikvidnih sredstev prenesena na pravne subjekte s posebnim namenom.
(198)
Obveznosti BPN vključujejo zlasti vloge na drobno v skupnem znesku 1 669 milijonov EUR in podrejene dolgove v skupnem znesku 246 milijonov EUR.
Preglednica 2
BPN po prodaji in po kapitalski injekciji (formalno) (47)
mio. EUR
Gotovina, centralne banke in kreditne institucije
[…]
Neto krediti strankam
[…]
Druga sredstva
[…]
SREDSTVA SKUPAJ
[…]
Vloge
[…]
Druge obveznosti
[…]
Podrejeni dolg
[…]
OBVEZNOSTI SKUPAJ
[…]
Lastni kapital
[…]
OBVEZNOSTI IN KAPITAL SKUPAJ
[…]
(199)
Ukrepe prestrukturiranja, ki so jih že začeli izvajati začasni upravitelji, bo nadaljevala BIC, da bi odpravila posamezne vzroke za težave BPN.
(200)
Kot je navedeno v uvodni izjavi (24), je bila zamenjana celotna uprava banke. Ob upoštevanju posebnih okoliščin, ki so privedle do nacionalizacije BPN, in zlasti več domnevnih primerov goljufije, ki naj bi jih storila nekdanja uprava banke, je nova uprava za zaščito interesov banke začela več sodnih postopkov (48). Postopki banke za ocenjevanje tveganja so bili v celoti preoblikovani, da se zagotovi izvajanje najboljših praks.
(201)
Novi upravitelji BPN so posebno pozornost namenili tudi optimizaciji stroškovne strukture, pri čemer so sprejeli več pobud za zmanjšanje operativnih stroškov. Operativni stroški so se od decembra 2008 do decembra 2010 zmanjšali za približno […] milijonov EUR, stroški dela pa za približno […] milijonov EUR.
(202)
Strateška usmeritev BIC v skladu z načrtom prestrukturiranja iz januarja 2012 določa, da se banka usmeri zlasti v osnovno dejavnost poslovanja s prebivalstvom ter da z izkoriščanjem mreže BPN postane referenčna banka za podporo trgovinskim in finančnim transakcijam med Portugalsko in Angolo.
(203)
Navedeni načrt temelji na razumnih osnovnih makroekonomskih predpostavkah ob upoštevanju sedanjih razmer na portugalskih trgih, pri čemer naj bi Portugalska glede na gospodarsko napoved ostala v recesiji do leta 2014.
(204)
Glede na finančne projekcije bo združeni subjekt ob koncu obdobja prestrukturiranja (31. decembra 2016) tudi po scenariju izjemnih situacij predvidoma lahko plačeval stroške in dosegel približno [1-10]-odstotno donosnost lastniškega kapitala.
(205)
Pričakovana začetna kapitalska osnova bo znatno presegala minimalne kapitalske zahteve, saj bo delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala zaradi kapitalske injekcije države znašal približno [10-18] %.
(206)
Predvideni deleži kapitala banke med obdobjem prestrukturiranja in ob koncu zadevnega obdobja bodo zaradi znatne kapitalske injekcije države predvidoma še vedno presegali minimalne zahteve in s tem zagotavljali plačilno sposobnost banke. V skladu s poslovnim načrtom, ki ga je predložila Portugalska in je upoštevan v načrtu prestrukturiranja iz januarja 2012, bo navadni lastniški temeljni kapital ob koncu obdobja prestrukturiranja (31. decembra 2016) v skladu z osnovnim scenarijem znašal [8-12] %, kar nekoliko presega 10-odstotno minimalno regulativno zahtevo, ki jo je decembra 2012 določila BdP (49), v skladu s scenarijem izjemnih situacij pa bo nekoliko nižji ([7-11] %), kot je prikazano v diagramu 1 k uvodni izjavi (207).
(207)
Na navedeno gibanje bodo predvidoma vplivali zlasti dejstvo, da je treba poslovni načrt, določen v načrtu prestrukturiranja iz januarja 2012, izvesti z večjim obsegom posojil gospodarstvu, ter negativni rezultati v prvih letih izvajanja načrta prestrukturiranja. Negativni rezultati bodo zlasti posledica še vedno visoke stroškovne strukture banke glede na njen obseg poslovanja ter tudi stroškov prestrukturiranja, ki ga bo izvedla BIC.
Diagram 1
Projekcije za združeni subjekt BPN/BIC v skladu z osnovnim scenarijem za obdobje 2012-2016
[…]
(208)
V zvezi z likvidnostjo so v poslovnem načrtu upoštevane zlasti vloge, pri čemer je predvidena približno [1-10]-odstotna rast vlog na leto. Komisija meni, da je stabilno financiranje združenega subjekta z vlogami pomemben element načrta prestrukturiranja. Glede na majhen obseg združenega subjekta in njegov potencial rasti so projekcije za gibanje vlog verodostojne.
(209)
Poleg tega Komisija meni, da se za zagotovitev rentabilnosti združenega subjekta ne sme spodbuditi nadomestitve vlog z medbančnim kreditiranjem. Glede na to je treba plačilo bančne kreditne linije, ki jo je zahtevala BIC za nadomestitev morebitnega odliva vlog, povečati na stopnjo najmanj EURIBOR + […] bazičnih točk. V zvezi s tem je zaveza Portugalske potrebna za zagotovitev združljivosti pomoči za prestrukturiranje z notranjim trgom, pri čemer je treba upoštevati dejstvo, da ima […] znaten znesek vlog, za katere zdaj velja plačilo, ki presega stopnjo EURIBOR + […] bazičnih točk, pri kateri se lahko BIC odloči, da navedenih vlog ne bo obdržala. Če plačilo za novo kreditno linijo ne bo določeno po stopnji, ki bi banko BIC spodbudila k ohranitvi stopnje vlog v skladu z določbami iz načrta prestrukturiranja iz januarja 2012, bi lahko BIC vloge nadomestila s cenejšim financiranjem, ki ga zagotovi CGD. S takšno nadomestitvijo bi se lahko izboljšala kratkoročna donosnost združenega subjekta, vendar bi se z njo hkrati zmanjšale možnosti za doseganje rentabilnosti.
(210)
Poleg tega je treba v zvezi s tem opozoriti, da je stopnja EURIBOR + […] bazičnih točk, po kateri je odobrena kreditna linija, še vedno ugodnejša od stopnje, ki bi jo BIC verjetno dobila na trgu. Čeprav Komisiji ni bil predložen primerljiv prag za podobne transakcije na trgu, Komisija ugotavlja, da kreditna linija s takšnim trajanjem in v takšnem obsegu na trgu verjetno ne bi bila na voljo niti po višjih obrestnih merah. Poleg tega je po mnenju Komisije primerno, da se za plačilo posojil, ki jih odobri CGD, […] določi stopnja […]-mesečni EURIBOR + […] bazičnih točk.
(211)
Glede na to Komisija ne dvomi več o rentabilnosti BPN.
6.3.2 Omejitev pomoči na najnižjo potrebno raven in porazdelitev bremena
(212)
V skladu s sporočilom o prestrukturiranju je za omejitev pomoči na najnižjo potrebno raven ter zmanjšanje izkrivljanja konkurence in moralnega tveganja potreben ustrezen prispevek upravičenke. Zato: a) je treba omejiti stroške prestrukturiranja in znesek pomoči ter b) zagotoviti znaten lastni prispevek.
(213)
Načela o lastnem prispevku banke upravičenke v fazi prestrukturiranja so določena v oddelku 3 sporočila o prestrukturiranju. V njem je določeno, (i) da mora biti pomoč za prestrukturiranje omejena na najnižjo potrebno raven za kritje stroškov, potrebnih za ponovno doseganje rentabilnosti, (ii) da mora banka upravičenka za financiranje prestrukturiranja uporabiti čim več lastnih sredstev, na primer s prodajo sredstev, in (iii) da stroške, povezane s prestrukturiranjem, ustrezno krijejo tudi subjekti, ki so vlagali v banko, in sicer tako, da izgube absorbirajo z razpoložljivim kapitalom in za državno intervencijo plačajo ustrezno nadomestilo. Porazdelitev bremena ima dva cilja: omejiti izkrivljanje konkurence in zmanjšati moralno tveganje (50).
(214)
V načrtu prestrukturiranja mora biti jasno opredeljeno, da je pomoč omejena na najnižjo potrebno raven. Stroškov v zvezi s prestrukturiranjem ne sme plačati le država, ampak jih morajo v čim večjem obsegu plačati tudi subjekti, ki so vlagali v banko. To pomeni, da morajo banka in njeni delničarji v čim večjem obsegu prispevati k prestrukturiranju z lastnimi sredstvi. Pomoč za prestrukturiranje mora biti omejena na kritje stroškov, potrebnih za ponovno doseganje rentabilnosti. Glede na to podjetje ne sme biti financirano z javnimi sredstvi, ki bi jih lahko uporabilo za financiranje dejavnosti, ki izkrivljajo trg in niso povezane s postopkom prestrukturiranja, kot so prevzemi (51).
(215)
V zvezi z omejitvijo pomoči na najnižjo potrebno raven je v točki 23 sporočila o prestrukturiranju določeno, da mora biti pomoč za prestrukturiranje omejena na kritje stroškov, potrebnih za ponovno doseganje rentabilnosti.
(216)
Zato mora Komisija oceniti: trditev portugalskih organov, da so stroški, povezani s prodajo BPN banki BIC, nižji od stroškov, ki bi jih morala plačati Portugalska v primeru likvidacije BPN; in vprašanje, ali je bila pomoč, odobrena za prestrukturiranje BPN, zagotovljena na najnižji potrebni ravni.
(217)
Komisija je v sklepu z dne 24. oktobra 2011 izrazila pomisleke o več vidikih količinske primerjave obeh scenarijev, ki jo je takrat predložila Portugalska.
(218)
Portugalska je v načrtu prestrukturiranja iz januarja 2012 predložila posodobljeno primerjavo obeh scenarijev in spremenila prvotne predpostavke, pri čemer je upoštevala glavne pomisleke, ki jih je Komisija v zvezi s stroški nadzorovane likvidacije izrazila v sklepu z dne 24. oktobra 2011. Portugalska je preučila zlasti odbitke za posojila in obravnavanje imetnikov podrejenih obveznic.
(219)
Portugalska je zagotovila zlasti dodatne informacije in nadomestni prag v zvezi s predpostavko o 30-50-odstotnem odbitku na knjigovodsko vrednost pri prodaji posojil. Predložila je tudi končne podatke o posojilih, ki jih je na koncu prevzela BIC in katerih znesek pri prvotni primerjavi, tj. 17. februarja 2012, ni bil znan. Poleg tega je iz scenarija nadzorovane likvidacije izključila stroške, povezane s plačilom nadomestila nekaterim imetnikom podrejenih obveznic, kot je navedeno v uvodni izjavi (221).
(220)
Komisija meni, da je glede na sedanje gospodarske razmere in znatno zmanjšanje finančnega vzvoda v bančnem sektorju uporaba odbitka pri prodaji portfelja posojil utemeljena. Če bi morala država posojila zadržati do zapadlosti, bi morala kriti stroške financiranja in prevzeti kreditno tveganje do zapadlosti. Zato Komisija meni, da je nižja ocena odbitka, ki ga je zagotovila Portugalska, tj. [20-50]-odstotni odbitek, sprejemljiva.
(221)
V zvezi z imetniki podrejenih obveznic se Komisija strinja, da je skupni znesek 245 milijonov EUR sestavljen iz različnih izdaj. Možno je […]. Portugalska je navedla, da po pravni presoji pogojev posamezne izdaje […].
(222)
Preglednica 3 vključuje pregled ocenjenih prilivov/odlivov, pri čemer so upoštevane spremenjene predpostavke iz uvodnih izjav od (219) do (221). Pri tej oceni so upoštevani le mejni stroški, povezani z obema scenarijema (in ne že nastali stroški), ocena pa temelji na podatkih iz bilance stanja BPN ob prodaji banki BIC (52).
Preglednica 3
Primerjava scenarija prodaje banki BIC in scenarija nadzorovane likvidacije (podatki v milijonih EUR)
Prodaja banki BIC
Likvidacija
ODLIVI
1
Plačilo za financiranje kreditnim institucijam
[…] (53)
2
Plačilo vlog strank
[…]
3
Povečanje kapitala
[…]
4
Imetniki podrejenih obveznic, razen obveznic brez dospetja - TBC
[…]
Odlivi skupaj
[…]
[…]
Prodaja banki BIC
Likvidacija
PRILIVI
5
Prodaja posojil strank (2 114 milijonov EUR po odbitku 30 %)
[…]
6
Plačilo gotovine in posojil kreditnim institucijam
[…] (54)
7
Prodajna cena BPN
[…]
8
Premija za prodajo vlog - 2 % stanja vlog
[…]
Prilivi skupaj
[…]
OCENJENA RAZLIKA
[…]
[…]
(223)
Na splošno bi bile možnosti nadzorovane likvidacije, pri katerih bi država plačala vse vloge (razen vlog podrejenih upnikov z obveznicami brez dospetja) in pri katerih bi država krila celotno izpostavljenost do kreditnih institucij, dražje od prodaje banki BIC.
(224)
Komisija priznava negotovost, povezano z več predpostavkami, kot je možnost izterjave kreditov, prenesenih na BIC. Upoštevati je treba tudi dejstvo, da bi lahko nadzorovana likvidacija negativno vplivala na zaupanje v celotnem bančnem sektorju in bonitetno oceno države članice.
(225)
Komisija na podlagi razpoložljivih informacij ugotavlja, da možnost prestrukturiranja banke, tj. prodaja banki BIC, prispeva k omejitvi zneska pomoči na najnižjo potrebno raven.
(226)
BPN je prejela znaten znesek pomoči pred nacionalizacijo in po njej, kot je navedeno v uvodnih izjavah od (182) do (185). Pomoč je bila potrebna, da bi preprečili zadolževanje banke v obdobju, v katerem je bilo treba izvesti izbrano možnost prestrukturiranja, tj. prodajo njenih rentabilnih delov banki BIC in postopno likvidacijo oslabljenih sredstev. BPN bo po postopku prestrukturiranja prenehala obstajati kot samostojna banka. Bilančna vsota poslovanja s prebivalstvom, ki ga bo prevzela BIC, je nižja od 35 % bilančne vsote BPN pred nacionalizacijo. Ti ukrepi (in zlasti izločitev bančnih sredstev, ki niso del poslovanja s prebivalstvom, ter njihov prenos na pravne subjekte s posebnim namenom) so v prevladujočih razmerah na trgu tesno povezani z rentabilnostjo banke, ki ostane na trgu. Posli in dejavnosti, ki ne spadajo na področje poslovanja s prebivalstvom, so preneseni na pravne subjekte s posebnim namenom in bodo postopno likvidirani. Komisija priznava, da so znatne zamude pri izvajanju prestrukturiranja BPN povezane z izjemnimi okoliščinami, ki so vplivale na portugalsko gospodarstvo in prispevale k podpisu memoranduma o soglasju z dne 17. maja 2011.
(227)
Kot je Komisija navedla v sklepu z dne 24. oktobra 2011, je BIC poleg ukrepov, ki so bili odobreni banki BPN pred prodajo, zahtevala dodatne ukrepe, navedene v uvodni izjavi (56).
(228)
Komisija je v sklepu z dne 24. oktobra 2011 izrazila pomisleke, ali je kapitalska injekcija, ki jo je zahtevala BIC, predstavljala najmanjši znesek, potreben za zagotovitev rentabilnosti. Portugalska je ob upoštevanju prilagoditev bilance stanja, ki jih je BIC zahtevala v ponudbi z dne 20. julija 2011, in računovodskih izkazov BPN iz junija 2011 ocenila, da stopnja kapitala v znesku [200-400] milijonov EUR ustreza [10-18]-odstotnemu deležu navadnega lastniškega temeljnega kapitala.
(229)
Portugalska je navedla, da je raven kapitala posledica javnega razpisa, če se upošteva tudi cena, ki jo bo BIC plačala državi (40 milijonov EUR). Utemeljena je glede na stroške ponovne usmeritve banke v osnovno dejavnost in glede na potrebo po ohranitvi zadostne dodatne kapitalske rezerve. Portugalska meni, da je rezerva ustrezna, da se zlasti v prvih letih združevanja ohrani zadostna stopnja lastnega kapitala, če se upoštevajo tudi slab ugled BPN in težke gospodarske razmere na Portugalskem.
(230)
Opozoriti je treba, da bo delež kapitala konec četrtega leta po prodaji v skladu z načrtom prestrukturiranja iz januarja 2012 predvidoma znašal [8-12] %, v skladu s scenarijem izjemnih situacij pa bo dosegel stopnjo [7-11] % (nekoliko nižjo od minimalne zakonske zahteve na Portugalskem, ki znaša 10 %).
(231)
Zato Komisija ugotavlja, da je stopnja kapitala, ki ustreza [10-18]-odstotnemu deležu navadnega lastniškega temeljnega kapitala, posledica javnega razpisa in je na podlagi načrta prestrukturiranja iz januarja 2012 potrebna za zagotovitev rentabilnosti banke.
(232)
Komisija pozitivno ocenjuje tudi dejstvo, da okvirni sporazum z BIC vključuje zavezo BIC, da delničarjem pet let ne bo izplačala dividend ali drugih enakovrednih prejemkov v zvezi z BPN. Namen te zaveze je zagotoviti, da banka kapitala, vloženega v BPN, ne bo takoj sprostila v obliki sredstev, izplačanih delničarjem.
(233)
Vendar se končna sredstva, ki jih na koncu prevzame BIC, razlikujejo od ponudbe BIC z dne 20. julija 2011, pri čemer si BIC pridržuje tudi pravico do vračila nedonosnih posojil. Zato Komisija meni, da je treba za ohranitev pomoči na najnižji potrebni ravni poleg kakršnega koli zmanjšanja tveganju prilagojene aktive zaradi vračila posojil državi zagotoviti tudi ustrezno zmanjšanje kapitala, ki ustreza [10-18] % zmanjšanja tveganju prilagojene aktive. Zmanjšanje kapitala bi lahko bilo izvedeno kot odbitek na knjigovodsko vrednost za posojila, vrnjena državi.
(234)
Komisija ugotavlja, da bi lahko po navedbah BIC združeni subjekt v primeru vračila nedonosnih posojil ohranil [10-18]-odstotni delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala, če bi gospodarstvu odobril nova posojila. Komisija meni, da s takšnim ukrepom pomoč ne bi bila omejena na najnižjo potrebno raven zaradi naslednjih razlogov. Prvič, delež lastnega kapitala BIC pred prodajo bo nižji od [10-18] % na dan prodaje. Zato se bo stopnja navadnega lastniškega temeljnega kapitala združenega subjekta takoj po združitvi BPN z banko BIC zmanjšala (kot je navedeno v načrtu prestrukturiranja iz januarja 2012). Če bi združeni subjekt po združitvi ohranil [10-18]-odstotni delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala, bi glede na to njegova kapitalizacija presegala stopnjo, ki jo je napovedala BIC. Drugič, v načrtu prestrukturiranja iz januarja 2012 so nova posojila gospodarstvu že upoštevana, zato se šteje, da je (zelo visoka) [10-18]-odstotna stopnja navadnega lastniškega temeljnega kapitala v BPN ob prodaji zadostna. Zato za nova posojila poleg kapitala, predvidenega v načrtu prestrukturiranja iz januarja 2012, ni treba nameniti še več dodatnega kapitala. V zvezi s tem Komisija pozitivno ocenjuje zavezo Portugalske, da delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala banke BPN na dan prodaje banki BIC ne bo presegal [10-18] % in da bo banka BIC ali združeni subjekt v primeru prenosa nedonosnih posojil na državo ali drug subjekt pod nadzorom države po prodaji na državo ali drug subjekt pod nadzorom države prenesel kakršen koli kapital, povezan z navedenimi posojili, v znesku [10-18] % tveganju prilagojene aktive posojil.
(235)
Poleg tega je v sporočilu o prestrukturiranju določeno, da je treba za ohranitev pomoči na najnižji potrebni ravni upoštevati prepoved prevzemov. V točki 23 sporočila o prestrukturiranju je izrecno navedeno, da „podjetje ne sme biti financirano z javnimi sredstvi, ki bi jih lahko uporabilo za financiranje dejavnosti, ki izkrivljajo trg in niso povezane s prestrukturiranjem. Z državno pomočjo se na primer ne smejo financirati nakupi delnic drugih podjetij ali nove naložbe, razen če je to nujno za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja podjetja“.
(236)
Komisija ugotavlja, da je že v načrtu prestrukturiranja iz januarja 2012 navedeno, da bo združeni subjekt rentabilen subjekt, ki bo dosegel sprejemljivo donosnost lastniškega kapitala in predvidoma ustvaril celo dobiček. Takšno ponovno doseganje rentabilnosti ni odvisno od prevzemov. Vendar Komisija meni, da bo s prepovedjo prevzemov zagotovljeno, da bo kapital, ki naj bi bil potreben za prestrukturiranje, ostal v banki, to pa bo prispevalo k ponovnemu doseganju rentabilnosti. V zvezi s tem Komisija meni, da je zaveza Portugalske o uveljavitvi prepovedi prevzemov potrebna, da se zagotovi združljivost pomoči za prestrukturiranje z notranjim trgom.
(237)
V zvezi z lastnim prispevkom sporočilo o prestrukturiranju določa, da stroškov prestrukturiranja ne sme kriti le država, ampak tudi nekdanji vlagatelji v banko in nekdanji delničarji. Navedena zahteva zagotavlja, da bodo rešene banke prevzele primerno odgovornost za posledice svojih preteklih ravnanj in da se ustvarijo ustrezne spodbude za njihovo ravnanje v prihodnosti.
(238)
V obravnavanem primeru Komisija pozitivno ocenjuje dejstvo, da so delničarji izgubili svoj delež v banki in da za to niso prejeli nadomestila. Tako so bili primerno vključeni v porazdelitev bremena za banko, katere vrednost je bila po oceni dveh neodvisnih subjektov, ki jih je imenovala Portugalska, negativna. Poleg tega Komisija pozitivno ocenjuje spremembo in zamenjavo upravnega odbora BPN v postopku nacionalizacije.
(239)
Vendar Komisija ugotavlja, da bodo imetniki podrejenih obveznic v znesku 245 milijonov EUR še vedno vključeni v banko, ki bo privatizirana, pri čemer bodo lahko še naprej prejemali kupone.
(240)
V skladu s točko 26 sporočila o prestrukturiranju „banke ne smejo uporabiti državne pomoči za izplačila za lastna sredstva (lastniški kapital in podrejeni dolg), če navedene dejavnosti ne ustvarjajo zadostnih dobičkov“.
(241)
Banka BPN v obdobju prestrukturiranja ni ravnala v skladu z usmeritvijo Komisije o hibridnih instrumentih iz točke 26 sporočila o prestrukturiranju. Komisija je pojasnila, da v okviru prestrukturiranja diskrecijska izravnava izgub s strani bank upravičenk (npr. s sprostitvijo rezerv ali zmanjšanjem lastniškega kapitala), da bi zagotovile izplačilo dividend in kuponov na neodplačani podrejeni dolg, načeloma ni združljiva s ciljem porazdelitve bremena. Komisija ugotavlja, da pri izplačilu kuponov to načelo ni bilo upoštevano, pri čemer bi moralo biti navedeno izplačilo nadomeščeno s temeljitejšim prestrukturiranjem (55).
(242)
Komisija meni, da lahko obsežno prestrukturiranje banke zadostno nadomesti pomanjkljivo porazdelitev bremena.
(243)
Vendar je zaradi prodaje banke, ki poteka, prepoved izplačil do 31. decembra 2016 potrebna, da se zagotovi minimalna stopnja porazdelitve bremena na delničarje banke.
(244)
V zvezi s tem Komisija upošteva zavezo Portugalske, da banka BIC, združeni subjekt in Portugalska do 31. decembra 2016 ne bodo uveljavljali nakupnih opcij v zvezi s podrejenim dolgom, ki ga izda BPN pred dnevom prodaje, s čimer bodo prispevali k postopku prestrukturiranja BPN.
(245)
Komisija ugotavlja, da plačilo za posamezne ukrepe pomoči iz uvodnih izjav od (182) do (185), zlasti za poroštva, kapitalsko injekcijo in prenos sredstev na pravne subjekte s posebnim namenom, ni v skladu z ustreznimi sporočili Komisije.
(246)
Plačilo za državna poroštva je znašalo 20 bazičnih točk, kar je bistveno manj od stopnje, ki temelji na uporabi pravil Komisije o plačilu državnih poroštev za obveznosti, ki jih izdajo finančne institucije.
(247)
Plačilo za kapitalsko injekcijo v znesku 600 milijonov EUR, ki jo je BPN prejela februarja 2012, nedvomno ni v skladu s sporočilom o dokapitalizaciji. Portugalski organi ne pričakujejo, da bodo za vloženi kapital prejeli plačilo. Kapital je bil dejansko vložen, da bi omogočili prodajo banke po negativni ceni.
(248)
V zvezi s prenosom sredstev na pravne subjekte s posebnim namenom po knjigovodski vrednosti Komisija priznava, da je bil prenos sredstev na vse tri pravne subjekte s posebnim namenom teoretično namenjen zaščiti rentabilnosti BPN in lažji prodaji BPN, vendar hkrati ugotavlja, da prenos po knjigovodski vrednosti vključuje pomoč, ki ni v skladu z glavnimi zahtevami iz sporočila o oslabljenih sredstvih. Prenos je bil izveden po knjigovodski vrednosti, ki znatno presega realno ekonomsko vrednost, pri čemer plačilo državi ni predvideno. V sporočilu o oslabljenih sredstvih je potrjeno, da se lahko s temeljitim prestrukturiranjem nadomesti morebitna neusklajenost z glavnimi merili iz navedenega sporočila, vključno z merili o ceni. V primeru temeljitega prestrukturiranja BPN bi lahko Komisija navedeni ukrep štela za združljiv s sporočilom o oslabljenih sredstvih. Zato bi lahko bil prenos sredstev na pravne subjekte s posebnim namenom ocenjen z ostalimi ukrepi v korist BPN in v okviru obsežnega prestrukturiranja.
(249)
V točki 25 sporočila o prestrukturiranju je določeno, da je treba vsako odstopanje od ustrezne vnaprejšnje porazdelitve bremena, ki je bilo izjemoma odobreno v fazi reševanja zaradi ohranjanja finančne stabilnosti, nadomestiti s prispevkom na poznejši stopnji prestrukturiranja, na primer v obliki klavzul za vračilo sredstev in/ali daljnosežnejšega prestrukturiranja, vključno z dodatnimi ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence.
(250)
Komisija meni, da je prestrukturiranje BPN dovolj obsežno. Poleg tega ugotavlja, da je banka majhna. BPN bo po postopku prestrukturiranja prenehala obstajati kot samostojna banka. Bilančna vsota poslovanja s prebivalstvom, ki ga bo prevzela BIC, je nižja od 35 % bilančne vsote BPN pred nacionalizacijo. Posli in dejavnosti, ki ne spadajo na področje poslovanja s prebivalstvom, se ne bodo več izvajali.
(251)
Zato Komisija ugotavlja, da je porazdelitev bremena glede na obsežno prestrukturiranje BPN ustrezna.
6.3.3 Ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence
(252)
V zvezi z ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence sporočilo o prestrukturiranju določa, da se narava in oblika takih ukrepov določita na podlagi višine pomoči ter pogojev in okoliščin, v katerih je bila pomoč dodeljena, in tudi na podlagi značilnosti trgov, na katerih bo poslovala banka upravičenka.
(253)
Čeprav je BPN prejela precejšnjo pomoč, je treba upoštevati omejeno velikost BPN. V skladu s točko 32 sporočila o prestrukturiranju bo Komisija analizirala verjetne učinke pomoči na trge, na katerih banka upravičenka posluje po prestrukturiranju. Najprej bo proučila velikost in relativno moč banke na trgu, ko bo na njem spet uspešno poslovala.
(254)
V zvezi s tem Komisija ugotavlja, da BPN ne bo več poslovala kot gospodarski subjekt, ki je obstajal pred državno intervencijo (56). Banka je bila nacionalizirana in temeljito prestrukturirana. Zato bo na trgu konkurirala precej manjša banka.
(255)
BPN je bila konec leta 2008 glede na bilančno vsoto sedma največja finančna institucija na Portugalskem. Po nacionalizaciji se je zlasti zaradi odliva vlog zmanjšala. Od sredine leta 2011 je na 12. mestu, pri čemer je njen tržni delež za vloge in posojila manjši od 1 %. Obseg vlog in posojil se je v obdobju 2008-2011 skoraj prepolovil.
(256)
Portugalska je v ugotovitvah o sklepu z dne 24. oktobra 2011 navedla, da je imela BPN že pred nacionalizacijo približno [1-2]-odstotni tržni delež. Po nacionalizaciji je bila temeljito prestrukturirana, njen obseg pa se je dodatno zmanjšal. Nov združeni subjekt bo tudi po združitvi z BIC imel manj kot [ 1]-odstotni tržni delež na Portugalskem, ker tržni delež BPN za posojila komitentom in vloge trenutno znaša približno [ 1] %, pri čemer ima BIC približno [ 1]-odstotni tržni delež za posojila in [ 1]-odstotni tržni delež za vloge.
(257)
Poleg tega Komisija ugotavlja, da so imeli konkurenti s prodajo bančne dejavnosti v postopku javnega razpisa možnost, da prevzamejo blagovno znamko in poslovanje BPN, s tem pa je bilo omejeno izkrivljanje konkurence.
(258)
Komisija pozitivno ocenjuje tudi politiko izplačevanja dividend iz uvodne izjave ((56) (xiii)).
(259)
Poleg tega je v točki 44 sporočila o prestrukturiranju navedeno, da se banke pri trženju svojih finančnih ponudb ne smejo sklicevati na državno pomoč kot na konkurenčno prednost. Komisija pozitivno ocenjuje zavezo Portugalske, da se banka BIC v svojih trženjskih kampanjah in sporočilih za vlagatelje ne bo sklicevala na uporabo državne pomoči.
(260)
Komisija je v sklepu z dne 24. oktobra 2011 izrazila dvom, ali so bili predvideni ukrepi glede na znaten znesek pomoči in dejstvo, da so bili za BPN sprejeti ukrepi v zvezi z dokapitalizacijo, poroštvi in oslabljenimi sredstvi, ki niso bili nadomeščeni v skladu z zahtevami iz ustreznih sporočil, zadostni.
(261)
Komisija zlasti ugotavlja, da bo banka poslovala na trgu z začetnim [10-18]-odstotnim deležem navadnega lastniškega temeljnega kapitala, kar znatno presega zahtevano minimalno stopnjo, ki je konec leta 2011 znašala 9 %, konec leta 2012 pa 10 %.
(262)
Poleg tega je BIC zahtevala, da lahko v […] mesecih ponovno proda posojila, ki so nedonosna najmanj […] dni (do […] % skupne nominalne vrednosti portfelja posojil). Zahtevala je tudi ohranitev likvidnostne pomoči CGD v dveh oblikah. Prva je ohranitev kreditne linije v znesku [150-500] milijonov EUR za program komercialnih zapisov z državnim poroštvom za tri leta, pri čemer se CGD zaveže, da bodo pogoji kreditne linije veljali do […]. Druga je nova kreditna linija v znesku do [150-350] milijonov EUR, ki jo CGD odobri kot nadomestilo, če se vloge zmanjšajo pod 1,8 milijarde EUR, pri čemer velja plačilo po stopnji EURIBOR + […] bazičnih točk.
(263)
S tem bi moralo biti zagotovljeno, da združeni subjekt državne pomoči ne bo uporabljal za rast na račun svojih konkurentov in da bo izkrivljanje konkurence zaradi pomoči ustrezno omejeno.
(264)
Glede na negotove razmere na trgu in ostre pogoje, ki jih je za bančni sektor določila Portugalska zaradi dogodkov, ki so prispevali k podpisu memoranduma o soglasju, Komisija meni, da bodo te bančne kreditne linije znatno vplivale na to, v kakšnem obsegu bo lahko združeni subjekt na trgu konkuriral drugim udeležencem, ki državne pomoči niso prejeli.
(265)
Zato se lahko državna pomoč šteje za združljivo le, če so sprejeti zadostni ukrepi, ki zagotavljajo, da se državna pomoč ne uporablja na škodo konkurentom, pri čemer nekateri od njih niso prejeli podobne državne pomoči. Zagotoviti je treba enake konkurenčne pogoje za banke, ki so prejele državno pomoč, in banke, ki takšne pomoči niso prejele. Državna pomoč ne sme oslabiti spodbud za konkurenčno ravnanje, naložbe in inovacije bank, ki niso upravičene do pomoči, ali ustvarjati ovir za vstop, ki bi lahko ogrozile čezmejne dejavnosti.
(266)
Zagotoviti je treba, da združeni subjekt ne pridobi konkurenčne prednosti zaradi prenosa likvidnostnega tveganja na državo in pridobitve kapitala.
(267)
Prvič, Komisija meni, da je treba za omejitev izkrivljanja konkurence, ki bi nastalo zaradi stopnje kapitala banke nad minimalno zahtevo (glej uvodno izjavo (261)), poleg vsakega zmanjšanja tveganju prilagojene aktive zaradi vračila posojil državi zagotoviti tudi ustrezno zmanjšanje kapitala. Zato je zaveza Portugalske o najvišji stopnji kapitala BPN potrebna, da se zagotovi združljivost pomoči za prestrukturiranje z notranjim trgom.
(268)
Drugič, Komisija meni, da je treba trajanje kreditne linije v znesku [150-500] milijonov EUR za program komercialnih zapisov BPN omejiti na obdobje […] let. Poleg tega je treba plačilo za drugo bančno kreditno linijo bolj uskladiti s tržnimi pogoji, pri čemer mora biti zanj določena stopnja EURIBOR + […] bazičnih točk. Portugalska mora do 31. decembra 2016 zahtevati tudi predhodno odobritev Komisije, preden bo CGD ali država odobrila kreditne linije ali poroštva, da se zagotovi upoštevanje navedenih omejitev. V zvezi s tem Komisija upošteva zaveze Portugalske o bančnih kreditnih linijah; te zaveze so potrebne, da se zagotovi združljivost pomoči za prestrukturiranje z notranjim trgom.
(269)
Tretjič, v skladu s sporočilom o prestrukturiranju je z izkrivljanjem konkurence povezana tudi prepoved prevzemov. V točkah 39 in 40 sporočila je navedeno, da se „[d]ržavna pomoč […] ne sme uporabljati na škodo konkurentov, ki niso deležni podobne državne pomoči“, in da „banke ne smejo uporabljati državne pomoči za prevzem konkurenčnih dejavnosti“. Komisija podpira zavezo Portugalske o uveljavitvi prepovedi prevzemov do 31. decembra 2016 iz uvodne izjave (236).
(270)
Četrtič, pravica banke BIC do vračila nedonosnih posojil državi mora prenehati […] in ne […] mesecev po dnevu prodaje. Komisija meni, da je lahko BIC pregledala stanje posojil BPN od začetka razpisnega postopka in zlasti po podpisu okvirnega sporazuma 9. decembra 2011. Poleg tega je bil portfelj posojil že dvakrat očiščen: ko so bila decembra 2010 najbolj nedonosna posojila prenesena na pravne subjekte s posebnim namenom in nato ko je BIC kot kupec zahtevala, da se ji zaradi doseganja [110-150]-odstotnega razmerja med posojili in vlogami odobri pravica do vračila dodatnih zneskov posojil državi.
(271)
Komisija ugotavlja, da vsaka dodatna možnost vračila zagotavlja banki BIC zaščito pred tveganjem zaradi poslabšanja gospodarskih razmer. Vsaka naknadna „nedonosnost“ bo najverjetneje posledica poslabšanja gospodarskih razmer, zato bo vplivala na celoten bančni sektor. Pravica banke BIC do vračila nedonosnih posojil državi izkrivlja konkurenco, ker druge banke takšne možnosti nimajo. Zato je treba obdobje za vračilo skrajšati najdlje do […]. V zvezi s tem Komisija podpira zavezo Portugalske o upoštevanju roka, tj.[…].
6.3.4 Sklepna ugotovitev
(272)
Če bodo vse zaveze iz oddelka 5.2 pravilno izvedene, so z načrtom prestrukturiranja iz januarja 2012 zagotovljeni zadostni dokazi o ponovno doseženi dolgoročni rentabilnosti združenega subjekta, zadostni porazdelitvi bremena in sprejetju ustreznih ukrepov za omejitev neupravičenega izkrivljanja konkurence. Zato lahko Komisija razglasi, da je načrt prestrukturiranja iz januarja 2012 v skladu s sporočilom o prestrukturiranju.
6.3.5 Spremljanje
(273)
V točki 46 sporočila o prestrukturiranju je navedeno, da mora država članica predložiti podrobna redna poročila, da se preveri, ali se načrt prestrukturiranja ustrezno izvaja. V skladu s tem mora Portugalska Komisiji predložiti takšna poročila vsakih šest mesecev od datuma tega sklepa.
7. Sklepna ugotovitev
(274)
Komisija obžaluje, da je Portugalska državno pomoč iz oddelka 6.1.2 „Določitev zneska pomoči“ izvedla nezakonito v nasprotju s členom 108(3) Pogodbe. Vendar se lahko navedena pomoč skupaj z drugimi ukrepi pomoči iz tega sklepa razglasi za združljivo, če se izvedejo zaveze iz oddelka 5.2 -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
1. Državno pomoč pomenijo naslednji ukrepi, ki jih je odobrila Portugalska:
i.
posojila, ki jih je odobrila CGD pred nacionalizacijo;
ii.
posojila in bančne kreditne linije, ki jih je CGD odobrila banki BPN po nacionalizaciji in pred prodajo z izrecnim državnim poroštvom ali brez njega;
iii.
prenos sredstev po knjigovodski vrednosti z BPN na pravne subjekte s posebnim namenom pred prodajo in po njej;
iv.
kapitalska injekcija države z dne 15. februarja 2012;
v.
bančne kreditne linije, ki jih odobri CGD in jih je BIC zahtevala za združeni subjekt;
vi.
pravica banke BIC do prenosa vlog, katerih cena presega […] bazičnih točk, na državo ali do državnega plačila razlike ter
vii.
prenos stroškov sodnih postopkov na državo.
2. Ukrepi pomoči iz odstavka 1 so ob upoštevanju zavez iz oddelka 5.2 združljivi z notranjim trgom.
Člen 2
Portugalska obvesti Komisijo o ukrepih, ki jih je sprejela za izvršitev tega sklepa, v dveh mesecih od datuma uradnega obvestila o tem sklepu. Poleg tega Portugalska po šestih mesecih od datuma tega sklepa začne pošiljati redna podrobna poročila o ukrepih, ki jih sprejme za izvršitev tega sklepa.
Člen 3
Ta sklep je naslovljen na Portugalsko republiko.
V Bruslju, 27. marca 2012