РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 23 февруари 2011 година
относно държавна помощ C 48/08 (ex NN 61/08), предоставена от Гърция на Ellinikos Xrysos SA
(нотифицирано под номер C(2011) 1006)
(само текстът на гръцки език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2011/452/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за създаване на Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като взе предвид решението, с което Комисията реши да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС, (1) по отношение на мярка за помощ № C 48/2008 (ex NN 61/2008) (2),
като прикани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с цитираните по-горе разпоредби и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
I ПРОЦЕДУРА
(1)
На 9 юли 2007 г. Комисията получи жалба, в която се твърди, че Гърция е предприела две мерки за предоставяне на държавна помощ на Ellinikos Xrysos SA (наричано по-долу: „Ellinikos Xrysos“). След обмен на информация, на 10 декември 2008 г. Комисията откри официална процедура по разследване на предполагаемите мерки.
(2)
Гърция представи мненията си относно решението за откриване на Комисията на 23 февруари 2009 г.
(3)
Решението за откриване беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз на 10 март 2009 г. (3) Бяха получени мнения от четири заинтересовани страни: от Ellinikos Xrysos, получателят на предполагаемите мерки, на 10 април 2009 г.; от European Goldfields Ltd, основният акционер в Ellinikos Xrysos, на 10 април 2009 г.; от синдикатите на мини Cassandra на 2 април 2009 г.; от Hellenic Mining Watch, гръцко дружество с предмет на дейност „опазване на околната среда и обществеността от отрицателните въздействия на минното дело и опазване на националното богатство“ (4), на 6 април 2009 г.
(4)
Мненията бяха предадени на Гърция с писма от 6 май 2009 г. и 7 юли 2009 г. Гърция отговори на мненията на заинтересованите страни с писма от 3 юни 2009 г., 20 юли 2009 г. и 23 септември 2009 г.
(5)
Комисията изиска допълнителна информация от гръцките органи с писма от 19 юни 2009 г., 11 декември 2009 г. и 22 април 2010 г., на които Гърция и Ellinikos Xrysos отговориха с писма от 23 юли 2009 г., 29 юли 2009 г., 15 януари 2010 г., 11 февруари 2010 г., 12 февруари 2010 г., 4 май 2010 г. и 27 май 2010 г. Беше осъществен допълнителен неофициален обмен на информация по електронна поща през май 2010 г. между службите на Комисията и гръцките органи. Бяха проведени срещи между службите на Комисията и гръцките органи на 11 февруари 2009 г. и 24 юни 2010 г. и между службите на Комисията и предполагаемия получател на 2 февруари 2009 г. и 26 юни 2009 г.
II ПОДРОБНО ОПИСАНИЕ НА ПОМОЩТА
II.а. ОСНОВНА ИНФОРМАЦИЯ ОТНОСНО ПРАВАТА И РАЗРЕШИТЕЛНИТЕ ЗА ЕКСПЛОАТАЦИЯ НА МИНИ
(6)
Право за експлоатация на мини е правото на влизане във владение и заемане на конкретен поземлен участък с цел обработването му или чрез подземни изкопни работи, или чрез открити минни работи за добиване на минерални руди от находища, които могат да се намират в този участък. Това право се прехвърля заедно с имота, на който ще бъдат извършвани минни работи, като неразделна част от него.
(7)
Правото за експлоатация на мини се различава от разрешителното за експлоатация на мини, което представлява лицензия за осъществяване на минни операции. Това разрешително се предоставя от компетентните органи след оценка на предоставените доклад за осъществимост и екологични изследвания. В разглеждания случай, към момента на продажбата от 2003 г., разрешителните за експлоатация на мини се предоставят от Министерството на развитието.
II.б. ПОЛУЧАТЕЛЯТ
(8)
Ellinikos Xrysos е голямо минодобивно дружество с предмет на дейност добив на злато, мед, олово, сребро и цинк. През 2009 г. то реализира оборот в размер на 44,7 млн. EUR (с доходи след данъчно облагане в размер на 1,7 млн. EUR) и в него работят около 350 служители. Към момента на предоставяне на разглежданите мерки за помощ (вж. параграфи 11 и 16-18) Ellinikos Xrysos е голямо предприятие, тъй като то е свързано с голямо предприятие. В съответствие с Препоръка 2003/361/ЕО на Комисията от 6 май 2003 г. относно определянето на микропредприятията и на малките и средни предприятия (5): a) категорията на микропредприятията и малките и средни предприятия (МСП) включва предприятия, в които работят по-малко от 250 лица, и които имат годишен оборот, ненадвишаващ 50 млн. EUR, и/или общ годишен баланс, който не надвишава 43 млн. EUR (приложение, дял 1, член 2, параграф 1); б) за да бъдат премахнати от категорията на МСП, групите от предприятия, чиято икономическа мощ може да надвишава мощта на истинските МСП, трябва да бъде направено разграничение между различните видове предприятия в зависимост от това дали те са автономни (параграф 9 от съображенията); в) „автономно предприятие“ е всяко едно предприятие, което не е класифицирано като свързано предприятие (приложение, дял 1, член 3, параграф 1); и г) „свързано предприятие“ е предприятие, в което значителна част от правата на глас на акционерите или членовете е собственост на друго предприятие (приложение, дял 1, член 3, параграф 3, буква а)). В разглеждания случай, през декември 2003 г. (моментът на продажбата от 2003 г.), 53.3 % от акциите в Ellinikos Xrysos (160 000 акции от общо 300 000) са собственост на дружеството Greek Mines SA, дъщерно дружество на дружеството Aktor SA. Размерите на най-скорошните годишни обороти, реализирани от Aktor, т.е. за 2001 и 2002 г., са 120,9 млн. EUR и съответно, 302,6 млн. EUR. Освен това, размерите на двете най-скорошни общи годишни баланси са 151,9 млн. EUR и съответно, 260 млн. EUR (6). Въз основа на тези данни, Aktor се определя като голямо дружество. Поради това, Ellinikos Xrysos представлява голямо дружество към момента на предоставяне на разглежданите мерки за помощ.
(9)
Настоящите акционери на Ellinikos Xrysos са European Goldfields Greece BV (65 % от акциите), Hellas Gold BV (30 % от акциите) и Aktor SA, гръцко строително и енергийно дружество (5 % от акциите). European Goldfields Greece BV и Hellas Gold BV са дъщерни предприятия на European Goldfields Ltd, канадско дружество, което се занимава с придобиване, проучване и разработване на имоти, в които се намират находища на полезни изкопаеми на Балканите.
(10)
Ellinikos Xrysos е собственик на и експлоатира мините Cassandra. То закупува тези мини и правата за тяхната експлоатация от гръцката държава през декември 2003 г. Мините Cassandra се намират в Северна Гърция. Те включват златните мини Olympias и Skouries и медно-цинковите мини Stratoni.
(11)
Преди 2003 г. мините Cassandra са собственост на дружеството TVX Hellas SA, което ги придобива през 1995 г. от гръцката държава чрез публичен търг за 11 млрд. GRD (приблизително 39,8 млн. EUR (7)).
(12)
През 2002 г. Държавният съвет на Гърция анулира разрешителните за експлоатация на мини и обогатяване на злато на мините Cassandra, по-специално на мините Olympias и Stratoni. Разрешителните за експлоатация на мини и обогатяване на злато на мините Olympias са анулирани поради екологични причини, които са били оценени като сериозни. Разрешителното за експлоатация на мини на мините Stratoni е анулирано, тъй като гръцката държава го е издала неправомерно, чрез орган, който не е бил упълномощен за това.
(13)
След споменатото анулиране от Държавния съвет, компетентното Министерство на развитието е издало два акта по отношение на Stratoni: 1) на 7 януари 2003 г., акт, постановяващ прекъсване на операциите в Stratoni; и 2) на 29 януари 2003 г., акт, постановяващ приемането на допълнителни мерки за сигурност в Stratoni. На 18 февруари 2003 г., в съответствие с решението за анулиране на Държавния съвет, Министерство на развитието издава още един акт, по силата на който се разрешава започване на операциите в Stratoni и анулиране на издадените от него в предходни периоди актове от 7 и 29 януари 2003 г. Актът от 18 февруари 2003 г. е валиден към момента на продажбата на мините на Ellinikos Xrysos.
(14)
Освен това, в резултат на споменатото анулиране на разрешителните за експлоатация на мини и обогатяване на злато на мините Cassandra, Kinross (канадско минодобивно дружество), собственик на TVX Hellas, преустановява своето финансиране, за да запази борсовата стойност на акциите. Това принуждава TVX Hellas да подаде молба за откриване на производство по несъстоятелност.
II.в. МЯРКА 1: ПРОДАЖНА ЦЕНА ПО-НИСКА ОТ ПАЗАРНАТА СТОЙНОСТ
(15)
На 12 декември 2003 г. мините Cassandra са прехвърлени от TVX Ellas на гръцката държава срещу цена от 11 млн. EUR при условията на извънсъдебно уреждане на спорове между тях, в контекста, на което се изчистват претенциите помежду им (претенцията, която TVX Hellas има към Гърция е в размер на 293,5 млн. EUR). На същия ден гръцката държава продава мините Cassandra на Ellinikos Xrysos за 11 млн. EUR без предварителна оценка на активите или открит търг. Продажбата включва: а) мините Stratoni, Skouries и Olympias, заедно със съответните права за експлоатация на мини; б) земя; в) запаси от полезни изкопаеми; и г) дълготрайни активи (оборудване за минодобив и преработка, къщи за работниците и промишлени сгради). Според гръцките органи целта на мярката е намиране на собственик, който желае да експлоатира мините като по този начин запазва трудовата заетост и опазва околната среда.
II.г. МЯРКА 2: ОСВОБОЖДАВАНЕ ОТ ДАНЪЦИ И НАМАЛЯВАНЕ НА ХОНОРАРИТЕ ЗА ПРАВНИ УСЛУГИ
(16)
Мините Cassandra са продадени от Гърция на Ellinikos Xrysos посредством договор между двете страни, който е ратифициран по силата на Закон 3220/2004 (8). Съгласно този закон Ellinikos Xrysos е освободено от всякакъв вид данък. Освен това са намалени хонорарите за правни услуги и другите хонорари до размер от само 5 % от действителната сума, която обикновено е трябвало да бъде платена. По мнение на гръцките органи, целта на мярката е била създаване на стимул за потенциалните купувачи, тъй като стойността на мините е била отрицателна.
(17)
Съгласно гръцкото законодателство (9), данъкът върху прехвърлянето на недвижими имоти е 7 % от стойността на прехвърляния имот за първия транш от 15 000 EUR и 9 % за останалата сума. Освен това, съгласно гръцкия Кодекс за минодобива (10), специалният данък върху прехвърлянето на правата за експлоатация на мини е 5 % от стойността на прехвърляното право (т.е. стойността на мината).
(18)
В настоящото решение Комисията е изчислила, че общата стойност на помощта е в размер на 15,34 млн. EUR за мерки 1 и 2, като преди това тя е проверила:
а)
стойността на трите отделни мини (Stratoni, Olympias и Skouries), които съставляват мините Cassandra въз основа на икономически фактори, приложими към момента на продажбата, както и възможността тези мини да бъдат в експлоатация (вж. подробен анализ в параграфи 63-79);
б)
стойността на земята, на която се намират мините Cassandra, както е изчислена в доклада за оценка (вж. параграф 19) и потвърдена при отчитане на платената цена за по-голямата част от този имот в рамките на открит търг, проведен през 1995 г. (вж. подробен анализ в параграфи 80-90);
в)
стойността на запасите от полезни изкопаеми, придобити от Ellinikos Xrysos чрез продажбата от 2003 г. въз основа на същия доклад за оценка (вж. подробен анализ в параграфи 91-97);
г)
размера на дължимия данък, от който Ellinikos Xrysos е освободен по силата на договора за продажба (вж. подробен анализ в параграфи 118-124).
(19)
В решението за откриване от 10 декември 2008 г. Комисията запита дали мините Cassandra са били продадени от Гърция на Ellinikos Xrysos по тяхната пазарна стойност, тъй като продажбата е била осъществена без провеждането на открит търг или независима оценка на активите, както и дали тази продажба по цена по-ниска от пазарната стойност е била осъществена съгласно разпоредбите на ДФЕС. Беше направена справка с доклад за оценка на активите на мини Cassandra, издаден по искане на European Goldfields, акционер в Ellinikos Xrysos. Съгласно този доклад, справедливата пазарна стойност на активите на мините Cassandra е в размер на 500 млн. USD (равняващи се на 411 млн. EUR на 30 юни 2004 г. по обменния курс от 1,2155 USD/EUR (11)). Докладът (наричан по-долу „Докладът на Behre Dolbear“) е издаден от Behre Dolbear International Ltd, която, по мнение на European Goldfields (12) е „водеща международна консултантска фирма в сферата на минералната индустрия“.
(20)
Комисията освен това запита дали освобождаването от данъци и намаляването на хонорарите за правни услуги представлява облекчение от финансовите задължения към държавата, които са съвместими с ДФЕС.
III МНЕНИЯ НА ГЪРЦИЯ И ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
III.а. МНЕНИЯ НА ГЪРЦИЯ И ПОЛУЧАТЕЛЯ
(21)
Мненията на Гърция и получателя се препокриват до голяма степен и поради това Комисията ще ги представи заедно, в параграфи 22-31.
(22)
По мнение на гръцките органи и получателя, Гърция е действала в качеството на посредник по време на продажбата от 2003 г. само поради факта, че TVX Hellas, което се е намирало по средата на процедура по обявяване в несъстоятелност, не е могло да продаде директно мините на Ellinikos Xrysos. Освен това те заявяват, че Гърция никога не е била собственик на мините и не е получила каквито и да било парични средства от продажбата от 2003 г., тъй като сумата от 11 млн. EUR е била платена директно на TVX Hellas. Също така те твърдят, че през 1995 г. е била осъществена сделка по продажба между TVX Hellas и предходния собственик, частно дружество, което е било в процедура по ликвидация, както и че поради това, в продажбата от 2003 г. не участват каквито и да било държавни ресурси.
(23)
Освен това, гръцките органи и получателят заявяват, че към момента на продажбата, пазарната стойност на мините Cassandra е била намалена, или дори е била отрицателна поради продължителното прекъсване на дейността в мините и анулирането на разрешителните за експлоатация на мини. Отрицателната пазарна стойност на мините може да бъде доказана също така и от факта, че Kinross, собственик на TVX Hellas и оператор в условията на пазарна икономика, е обявило отрицателна стойност за мините, когато то е капитализирало значителни загуби от своята инвестиция. Те посочват, че положителната цена, платена от Ellinikos Xrysos, което също е частно дружество, е оправдана от клаузата за анулиране, съдържаща се в договора, която е премахнала риска за купувача. Освен това, те изтъкват, че земя, придобита от минодобивно дружество може да бъде използвана единствено за минодобивни дейности и тя няма пазарна стойност, тъй като гръцкото законодателство дава приоритет на минодобивните дейности в тези области. По тази причина те твърдят, че намаляването на стойността на правата за експлоатация на мини, което се дължи на продължителното прекъсване на дейността в мините и анулирането на разрешителните за експлоатация на мини, също така е довело до намаляване на стойността на земята. Накрая, по отношение на запасите от злато, които са били част от активите, продадени на Ellinikos Xrysos, те заявяват, че през 2003 г. тези запаси са имали отрицателна стойност поради относително ниската цена на златото и относително високите присъщи разходи, каквито са разходите за превоз и обогатяване.
(24)
В допълнение на изложеното по-горе и във връзка с критериите за пазарна икономика, които следва да бъдат взети предвид при дадена сделка, гръцките органи и получателят твърдят, че тези критерии включват също така и екологични и социални съображения, свързани с имиджа на дружеството и удовлетвореността на персонала. Това е подкрепено от факта, че TVX Hellas, оператор в условията на пазарна икономика, също е взел предвид трудовите и екологичните въпроси като е платил съответните компенсации. Освен това те твърдят, че ако мините не са били продадени, гръцката държава е трябвало да поеме съществени екологични разходи в размер на около 15,7 млн. EUR. Същевременно те изтъкват, че цената, платена от Ellinikos Xrysos също е била оправдана от критериите за пазарна икономика, тъй като тя се е равнявала на цената, поискана от TVX Hellas, което е частно дружество. По мнение на Гърция и получателя, TVX Hellas е щяла да поиска по-висока цена, ако е било в състояние да направи това. Освен това, те посочват, че цената, платена от Ellinikos Xrysos се е равнявала на балансовата стойност на активите, посочена във финансовите отчети на TVX Hellas. Накрая те изтъкват, че цената, платена по време на продажбата от 2003 г. е представлявала действителната стойност на мините, което означава стойността на мината Stratoni, тъй като тя е била единствената мина в експлоатация. По отношение на Skouries, Гърция и получателят заявяват, че в тази мина никога не е била осъществявана каквато и да било минодобивна дейност или инвестиция, освен научноизследователска дейност в областта на минодобива, извършвана от TVX Hellas преди продажбата от 2003 г. Освен това те твърдят, че е необходима значителна инвестиция за създаването на минно съоръжение в Skouries. Поради изложените по-горе причини, те заявяват, че продажбата от 2003 г. не е предоставила предимство на Ellinikos Xrysos.
(25)
По отношение на доклада на Behre Dolbear, нито Гърция, нито получателят подлагат на съмнение надеждността на Behre Dolbear. При все това, и двете страни изразяват възражения срещу доклада като посочват, че той не може да бъде взет предвид, тъй като неговата цел е да привлича вниманието на инвеститорите, а неговият отчетен период (юни 2004 г.) не е същият като периодът на продажбата (декември 2003 г.). Освен това те твърдят, че стойността на мините, изчислена от Behre Dolbear се отнася за активите, заедно със съответните разрешителни за експлоатация на мини, докато Ellinikos Xrysos е придобило само активите, при условие че разрешителни за експлоатация на мини ще бъдат предоставени на по-късен етап от гръцката държава. Освен това те твърдят, че докладът не се отнася за продадените активи, а за стойността на Ellinikos Xrysos като действащо предприятие, както и че поради това, той не е показателен за стойността на активите, продадени от гръцката държава през декември 2003 г. Накрая те изтъкват, че на страница 37 от доклада, в таблица 5.3, Behre Dolbear изчислява, че нетната текуща стойност на мините Cassandra, в които се извършват предпроизводствени операции е отрицателна, в размер на - 2,59 млн. USD; поради това действително платената цена (11 млн. EUR) е под пазарната стойност на мините.
(26)
Ако, все пак докладът на Behre Dolbear бъде използван, Гърция твърди, че от трите различни метода, изложени в доклада, може да бъде приет единствено приходният подход, тъй като той е основен, международно използван метод за оценка и може да бъде използван само по отношение на датата на заверяване на доклада и при условие че разрешителните за експлоатация на мини са предоставени и е направена значителна инвестиция.
(27)
Гръцките органи и получателят допускат, че Гърция е продала активите директно на Ellinikos Xrysos без открит търг или предварителна оценка поради наличието на времеви ограничения, свързани със запазването на трудовата заетост и опазването на околната среда. Освен това те посочват, че TVX Hellas има взимания в размер на 293,5 млн. EUR към Гърция, дължащи се на щетите, които произтичат от инвестициите в мините (които са спрели да бъдат в експлоатация след решенията за анулиране от 2002 г.) и разходите, направени за опазване на околната среда. Те твърдят, че в договора за продажба липсва каквато и да било клауза относно минималния брой работни места, тъй като минодобивната дейност изисква голям брой работници, но същевременно не е възможно да се определи в количествено отношение задължението за запазване на работните места. Накрая те посочват, че ако Комисията издаде нареждане за възстановяване, може да бъде подадено искане за анулиране на договора като в този случай от гръцката държава може да бъде изискано да възстанови 11 млн. EUR на дружеството, а активите могат да ѝ бъдат върнати.
(28)
Освен това гръцките органи твърдят, че е възможно да се направи позоваване на стойността, определена по време на открития търг от 1995 г., и че стойността на земята може да бъде считана за непроменена. Те посочват, че методът, използван в доклада на Behre Dolbear (методът на приходния подход) може да бъде приет, но само по отношение на датата на доклада (30 юни 2004 г.) и само при условие че разрешителните за експлоатация на мини са предоставени и е направена значителна инвестиция. Накрая гръцките органи приемат, че към момента на продажбата, мината Stratoni е притежавала валидни разрешителни за експлоатация на мини и поради това е била в експлоатация и е спазвала клаузата на доклада на Behre Dolbear за „предпроизводствено съоръжение“.
(29)
По отношение на освобождаването от данъци и намаляването на хонорарите за правни услуги, по мнение на получателя, законовият данък върху прехвърлянето на мини не е бил приложим в разглеждания случай. Освен това, по мнение на Гърция, стойността на мините е била отрицателна и поради това е бил необходим стимул за потенциалните купувачи. Гърция твърди също така, че член 173 от гръцкия Кодекс за минодобива предвижда данъчна ставка в размер на приблизително 5 %, но само за сделки „срещу възнаграждение“ („με επαχθή αιτία“), което, по мнение на Гърция означава сделки, осъществявани поради настъпване на нещастни случаи, например смърт на собственика; поради това тя не е била приложима в разглеждания случай. Освен това получателят твърди, че договорът за продажба все още не е окончателен поради наличието на клауза за анулиране и в резултат на това, налагането на какъвто и да било вид данък би било прибързано действие. Накрая получателят твърди, че намаляването на хонорарите за правни услуги не включва държавни ресурси, тъй като адвокатите са частни лица със свободни професии и данъците и налозите върху техните хонорари са били надлежно платени.
(30)
Гърция признава, че в действителност се налага данък в размер от 7 % до 9 % във всички случаи на продажба на земи независимо от това дали се продават активи на дружество или активи на частни лица.
(31)
Накрая и Гърция и получателят твърдят, че ори и продажбата от 2003 г. да е представлявала помощ в полза на Ellinikos Xrysos, последното е отговаряло на условията за помощ съгласно Насоките за регионална помощ от 1998 г. и Многосекторната рамка за регионална помощ за големи инвестиционни проекти от 2002 г. като и двата документа са били приложими към момента на продажбата, а дружеството се е намирало в област, която отговаря на условията за помощ съгласно член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС. Получателят твърди също така, че той може да отговаря на условията за помощ съгласно Общия регламент за групово освобождаване, Насоките за държавна помощ за опазване на околната среда за 2008 г. и член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, тъй като въпросната инвестиция е свързана със сектор и област от жизненоважно национално значение. По отношение на освобождаването от данъци, по мнение на получателя, данъкът е бил в размер на 38 000 EUR; поради това той е бил по-нисък от прага de minimis (100 000 EUR за всеки период от три години) (13) и не е довел до каквато и да било полза за Ellinikos Xrysos.
III.б. МНЕНИЯ ОТ ДРУГИ ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ
(32)
Комисията също получи мнения относно решението за откриване и от Hellenic Mining Watch (14). Hellenic Mining Watch заявява, че активите на мините Cassandra включват също и съществени недвижими имоти, което в значителна степен увеличава общата стойност на мините, но не е взето предвид в доклада на Behre Dolbear. Hellenic Mining Watch отхвърля причините за безработица, изтъкнати за прехвърлянето на мините без спазване на правните процедури като посочва, че договорът за продажба не е включвал никакво задължение за Ellinikos Xrysos да наема конкретен или минимален брой работници.
(33)
Hellenic Mining Watch отхвърля по подобен начин и екологичните причини, изтъкнати за прехвърлянето на мините без спазване на правните процедури като заявява, че член 1 от договора за продажбата от 2003 г. освобождава Ellinikos Xrysos от каквато и да било отговорност за нанасяне на щети на околната среда, когато тези щети или причините за тези щети са възникнали преди публикуването на закон, ратифициращ договора за продажба. Накрая Hellenic Mining Watch твърди, че активите на мините са включвали също така и запаси от златосъдържащи минерали със значителна стойност в размер на 80 млн. EUR, които не са били посочени в договора за продажба, сключен с Ellinikos Xrysos.
(34)
В своята реакция на мненията на Hellenic Mining Watch, Гърция припомня становището, че Ellinikos Xrysos не е получило каквато и да било държавна помощ. По-специално Гърция заявява, че тя не е била нито собственикът, нито продавачът на мините, а просто посредник по сделка между две частни страни. Освен това Гърция заявява, че твърденията на Hellenic Mining Watch са неясни, неточни и противоречиви. Накрая Гърция заявява, че Hellenic Mining Watch се стреми към връщането на мините Cassandra на държавата, тъй като неговата крайна цел е опазването на околната среда.
(35)
Накрая Комисията получи мнения относно решението за откриване също така и от синдикатите на мините Cassandra (15), в които се изразяват съмнения за това, че мерките представляват неправомерна държавна помощ, и в които се споменава приносът на мините за икономиката и заетостта.
IV ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА
(36)
Въз основа на изложените по-горе факти и доводите на Гърция и други трети страни, Комисията ще оцени въпросните мерки в следващия раздел. На първо място Комисията ще оцени наличието на помощ в обстойно разглежданите мерки, за да установи дали е налице помощ или не (подраздел IV.а). На второ място, когато дадена мярка действително включва помощ, Комисията ще оцени нейната съвместимост с вътрешния пазар (подраздел IV.б).
IV.а. НАЛИЧИЕ НА ПОМОЩ ПО СМИСЪЛА НА ЧЛЕН 107, ПАРАГРАФ 1 ОТ ДФЕС
(37)
За да констатира дали дадена мярка представлява помощ, Комисията трябва да прецени дали обжалваната мярка изпълнява условията на член 107, параграф 1 от ДФЕС, който предвижда, че: „Освен когато е предвидено друго в Договорите, всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар“.
(38)
В светлината на тази разпоредба Комисията ще прецени по-долу дали обжалваните мерки в полза на Ellinikos Xrysos представляват държавна помощ.
МЯРКА 1: ПРОДАЖНА ЦЕНА ПО-НИСКА ОТ ПАЗАРНАТА СТОЙНОСТ
a. Предимство
(39)
Когато държавата продава актив на цена по-ниска от пазарната стойност, това предоставя предимство на купувача (той получава актив на субсидирана цена), което може да представлява държавна помощ. Обратно, актив се продава по пазарна стойност (и следователно е изключена държавна помощ), когато цената се определя от независим оценител и съответства на продажната цена, или когато продажбата се осъществява чрез конкурентна, открита, прозрачна и безусловна тръжна процедура и е избрана най-високата оферта (16).
(40)
В разглеждания случай, мините Cassandra са продадени без открит търг или оценка от какъвто и да било вид. За да избегне предоставяне на държавна помощ, държавата трябва да действа като разумен, частен собственик, който се стреми към максимализиране на печалбите, т.е. „продавач в условията на пазарна икономика“ и да се старае да постигне най-добрият финансов резултат от всяка една печалба. Следователно, в разглеждания случай Комисията е преценила дали гръцката държава е действала като продавач в условията на пазарна икономика.
(41)
Гръцките органи и получателят твърдят, че екологичните и социалните въпроси също следва да бъдат считани за критерии за пазарна икономика, тъй като те са свързани с имиджа на дружеството и удовлетвореността на персонала. По тяхно мнение, доводът им е подкрепен от факта, че TVX Hellas, оператор в условията на пазарна икономика, също е взел предвид трудовите и екологичните въпроси, като е изплатил компенсации на своите служители, включително за екологични задължения за минали периоди (задължения преди продажбата през 2003 г.). Те заявяват, че по същия начин, продавач в условията на пазарна икономика би се съгласил на намалена цена, за да отговори на екологичните и социалните опасения.
(42)
Комисията не може да приеме изложеният по-горе довод. Екологичните и социалните опасения, по своя характер, са опасения от обществен интерес, по отношение на които публичните органи предприемат действия. Продавач в условията на пазарна икономика може да вземе предвид въпроси, свързани с безработицата и околната среда, в най-добрия случай, до ограничена степен, за да опази или подобри репутацията на предприятието като агент, който е отговорен за социални и екологични въпроси, като това не трябва да бъде в значителен ущърб на неговите финансови интереси. Във всеки случай, в контекста на всяка една продажба, един разумен продавач в условията на пазарна икономика следва да оценява и определя в количествено отношение всички плащания или разходи, произтичащи от тези въпроси, за да прецени как те могат да окажат влияние върху приемливата цена. В разглеждания случай Комисията отбелязва, че договорът не включва никакви финансови спецификации от този вид, а Гърция не е доказала, че към момента на продажбата тя е направила каквато и да било оценка на тези финансови разходи.
(43)
Гръцките органи и получателят също така заявяват, че мините са имали отрицателна пазарна стойност, което се доказва от факта, че дружество Kinross, собственикът на TVX Hellas и оператор в условията на пазарна икономика, е обявило отрицателна стойност за мините, когато то е капитализирало значителни загуби от своята инвестиция.
(44)
Комисията не може да приеме гореизложеният довод. TVX Hellas е преустановило своите стопански операции в мините Cassandra поради анулирането на разрешителните за експлоатация на мините от Държавния съвет. При все това, Stratoni е имала валидно разрешително за експлоатация на мини към момента на продажбата ѝ от TVX Hellas на Гърция (вж. параграф 13), докато разрешителното на Olympias е останало анулирано. Поради това Комисията счита, че решението на TVX Hellas за продажба на мините Cassandra е свързано с неуспеха на неговите значителни инвестиции в Olympias. Поради това поведението на TVX Hellas е било свързано със стойността на инвестициите в мината Olympias, а не със стойността на мината Stratoni.
(45)
Гръцките органи и получателят допускат, че Гърция е продала активите директно на Ellinikos Xrysos без открит търг или предварителна оценка поради наличието на времеви ограничения, свързани със запазването на трудовата заетост и опазването на околната среда. По отношение на последното те твърдят, че ако мините не са били продадени, гръцката държава е трябвало да поеме съществени екологични разходи в размер на около 15,7 млн. EUR. По отношение на заетостта, гръцките органи и получателят приемат, че в договора за продажба липсва каквато и да било клауза относно минималния брой работни места, но пък твърдят, че не е възможно да се определи в количествено отношение задължението за запазване на работните места, както и че минодобивната дейност изисква голям брой работници.
(46)
Във връзка с изложеното по-горе Комисията отбелязва, че стойността на продадените активи не е била оценена по какъвто и да било начин преди продажбата, както и че продажбата не е била осъществена посредством открита процедура, а чрез пряк контакт с купувача. По отношение на екологичните разходи, за които се предполага, че са били поети от Гърция, Комисията отбелязва, че тези разходи не са споменати в договора или в който и да било съвременен документ. Освен това Комисията отбелязва, че на купувача не са наложени никакви допълнителни задължения за опазване на околната среда, освен задълженията, предвидени в приложимото законодателство. Комисията счита, че ако занапред екологичните разходи ще бъдат считани за фактор при определянето на продажната цена, всеки частен продавач ще трябва внимателно да оценява и представя в количествено изражение тези разходи преди определяне на продажната цена. Гърция не е доказала, че, към момента на продажбата тя е направила такава оценка и представяне в количествено изражение, или пък че тя по друг начин е взела предвид всички екологични разходи.
(47)
Комисията отбелязва също, че договора за продажбата от 2003 г. не е включвал клауза, изискваща от купувача да поддържа или създава минимален брой работни места. Следователно Комисията не може да приеме довода, че купувачът е бил натоварен със задължение за поддържане на по-голям брой работни места, отколкото е необходимо от икономическа гледна точка, тъй като договорът за продажба не е съдържал каквото и да било задължение за поддържане на конкретен брой работни места. По тази причина Комисията счита, че от гледна точка на един частен продавач, нито един довод, свързан с броя на работните места или запазването на заетостта не може да бъде основание за продажна цена, която е по-ниска от пазарната стойност на мините.
(48)
Следователно, въз основа на параграфи 46 и 47, Комисията не може да приеме доводите на Гърция и получателя, изложени в параграф 45.
(49)
По въпроса за запазването на заетостта и опазването на околната среда (вж, параграф 45), Hellenic Mining Watch отхвърля причините за безработицата, изтъкнати за прехвърлянето на мините без спазване на правните процедури като заявява, че договорът за продажба не е включвал никакво задължение за Ellinikos Xrysos да наема конкретен или минимален брой работници. Hellenic Mining Watch освен това заявява, че Ellinikos Xrysos е получило предимство, тъй като член 1 от договора за продажбата от 2003 г. освобождава Ellinikos Xrysos от каквато и да било отговорност за нанасяне на щети на околната среда, когато тези щети или причините за тези щети са възникнали преди публикуването на закон, ратифициращ договора за продажба.
(50)
По отношение на втория довод на Hellenic Mining Watch, изложен по-горе, Комисията отбелязва, че договора за продажбата от 2003 г. освобождава Ellinikos Xrysos от каквато и да било отговорност за нанасяне на щети на околната среда, когато тези щети или причините за тези щети са възникнали преди публикуването на закон, ратифициращ договора за продажба. Комисията счита, че гореизложената разпоредба на договора не предоставя самостоятелно предимство на Ellinikos Xrysos, отделно от продажната цена. Клаузите за разпределяне на различни финансови задължения за минали периоди между продавач и купувач не са рядко срещани в договорите с частни лица. В крайна сметка страните по дадена продажба взимат предвид тези клаузи, когато определят продажната цена. По тази причина последният въпрос в настоящия случай е дали продажбата, при отчитане на условията, при които тя е извършена, е отразила пазарната стойност на мините.
(51)
Гръцките органи и получателят твърдят, че продажбата от 2003 г. не е предоставила предимство на Ellinikos Xrysos, тъй като цената, платена от Ellinikos Xrysos се е равнявала на балансовата стойност на активите, посочена във финансовите отчети на TVX Hellas, собственикът на мините Cassandra преди гръцката държава.
(52)
Комисията не приема гореизложения довод. Тя счита, че балансовата стойност на TVX Hellas не може да бъде взета предвид при оценката на стойността на активите, тъй като тя е резултат от обезценката на стойността в счетоводните отчети на дружеството за целите на данъчното облагане (17) и представя счетоводната стойност на активите. Съгласно установената съдебна практика (18), счетоводната стойност не винаги е еднаква с пазарната стойност, когато целта е оценяване на активите за определяне на тяхната продажна цена. Освен това, въпросните активи са били прехвърлени самостоятелно, а обезценката, извършена от предходния собственик е засягала само неговите собствени счетоводна отчетност и данъчно облагане.
(53)
Гръцките органи и получателят заявяват, че цената, платена от Ellinikos Xrysos е оправдана от критериите за пазарна икономика, тъй като тя се е равнявала на цената, поискана от TVX Hellas, което е частно дружество. Последното е щяло да поиска по-висока цена, ако е било в състояние да го направи.
(54)
Комисията не може да приеме гореизложения довод. Тя отбелязва, че цената, платена от Гърция на TVX Hellas е била резултат от изчистването на претенциите, които двете страни имат помежду си. Освен това Комисията отбелязва, че претенцията на TVX Hellas към Гърция е била в размер на 293,5 млн. EUR (вж. параграф 15). Следвайки тази логика, ако претенциите на двете страни са били различни, окончателният резултат от уреждането им е можел да бъде различен, макар че той е щял да бъде свързан с продажбата на едни и същи активи. По тази причина Комисията счита, че изчистването на претенциите не е отразявало стойността на продадените активи.
(55)
Същевременно Комисията отбелязва, че претенциите са се състояли от искания за обезщетение, предявени и от двете страни. По-специално претенцията на Гърция е била свързана с екологичните щети, които се предполага, че са били причинени от TVX Hellas. Претенцията на TVX Hellas е била свързана с екологичните разходи и загуби от инвестиции, които се предполага, че дружеството е претърпяло поради анулирането на разрешителните за експлоатация на мини през 2002 г. Освен това Комисията отбелязва, че стойността на активите не е била оценена по никакъв начин към момента на споменатото по-горе изчистване. По тази причина цената от 11 млн. EUR за продажбата на мините Cassandra на Гърция е била свързана с предполагаемите задължения на двете страни, а не със стойността на активите.
(56)
Накрая Комисията отбелязва, че решението на TVX Hellas за продажба на мините Cassandra е било свързано с неуспеха на неговата значителна инвестиция в Olympias и следователно, със стойността на инвестицията в Olympias, а не със стойността на мината Stratoni. Ellinikos Xrysos не е направило никаква такава инвестиция и следователно не е било засегнато от неуспеха на тази инвестиция. Поради тази причина Комисията счита, че цената от 11 млн. EUR за продажбата на мините Cassandra на Гърция е отразявала само търговското отношение между TVX Hellas и Гърция, както и конкретното състояние на TVX Hellas към момента на продажбата. Следователно тя не може да бъде показател за отделно търговско споразумение, като сключеното между Гърция и Ellinikos Xrysos.
(57)
В светлината на изложеното по-горе (параграфи 54-56), Комисията заключва, че не съществува каквато и да било връзка между изчистването на претенциите между Гърция и TVX Hellas и стойността на активите.
(58)
Въз основа на изложеното по-горе, и за да се установи дали продажната цена е отразявала пазарната стойност на активите, Комисията е разделила активите на три категории: а) мини; б) земя; и в) запаси от полезни изкопаеми. За изчисляване на пазарната стойност на активите, Комисията е използвала доклада на Behre Dolbear (вж. параграф 19). По отношение на земята Комисията е проверила стойността, посочена в доклада като е използвала цената, платена за въпросната земя в предходен търг, проведен през 1995 г. (вж. параграф 11).
(59)
Гърция и получателят твърдят, че доклада на Behre Dolbear не може да бъде взет предвид, тъй като неговата цел е да привлича вниманието на инвеститорите. Комисията не може да приеме този довод, тъй като привличането на вниманието на инвеститорите е съществено важна и законна цел на всеки един доклад за оценка, издаден по искане на оператори в условията на пазарна икономика, които се стремят към получаването на финансови средства от финансовите пазари. Проверката на валидността на всяка една оценка е от съществено значение, но самият факт, че даден доклад за оценка има за цел да привлича инвеститорите, не е достатъчно основание за неговото дискредитиране.
(60)
Гърция и получателят твърдят също така, че докладът не може да бъде взет предвид, тъй като неговият отчетен период (юни 2004 г.) не е същият като периодът на продажбата (декември 2003 г.).
(61)
Комисията не може да приеме гореизложения довод. Тя отбелязва, че датата на доклада на Behre Dolbear действително е 30 юни 2004 г., но неговото съдържание може да бъде считано за актуално към момента на продажбата от декември 2003 г., тъй като то се основава на колебанията на цените на металите през периода 1993-2003 г.
(62)
Гръцката държава и Ellinikos Xrysos твърдят, че докладът не се отнася за продадените активи, а за стойността на Ellinikos Xrysos като действащо предприятие, и че поради тази причина той не е показателен за стойността на активите, продадени от гръцката държава през декември 2003 г. Комисията не може да приеме този довод, тъй като, за да се изчисли общата стойност на дружеството, докладът предвижда подробна оценка на стойността на продадените активи с разбивка по отделни статии.
a.a Изчисляване на стойността на мините
a.a.1. Доводи, свързани със стойността на мините
(63)
Гръцките органи и получателят заявяват, че към момента на продажбата, пазарната стойност на мините Cassandra е била намалена или дори отрицателна поради продължителното прекъсване на дейностите и анулирането на разрешителните за експлоатация на мините. Те настояват също, че цената, платена при продажбата от 2003 г. отразява стойността на мината Stratoni, тъй като тя е била единствената мина в експлоатация. По-специално, Гърция приема, че към момента на продажбата, мината Stratoni е притежавала валидни разрешителни за експлоатация на мини и поради това е била в експлоатация и е спазвала клаузата на доклада на Behre Dolbear за „предпроизводствено съоръжение“.
(64)
Комисията отбелязва, че решенията за анулиране от 2002 г. са засегнали единствено стойността на Olympias, тъй като към момента на продажбата Stratoni е имала валидни разрешителни за експлоатация и следователно е имала стойност. По същото време TVX Hellas преустановява експлоатацията поради неуспех на инвестициите си в областта на добива на злато, когато разрешителните за експлоатация на мината Olympias са анулирани. Ето защо неговото поведение е свързано единствено със стойността на инвестициите в мината Olympias, а не със стойността на мината Stratoni.
(65)
По отношение на Skouries, гръцките органи и получателят заявяват, че в тази мина никога не е била осъществявана каквато и да било минодобивна дейност или инвестиция, освен научноизследователска дейност в областта на минодобива, извършвана от TVX Hellas преди продажбата от 2003 г. и че е необходима значителна инвестиция за създаването на минно съоръжение там.
(66)
Комисията отбелязва, че Skouries не е имала разрешителни за експлоатация на мини или изградена минна инфраструктура. При все това, гръцките органи и получателят не успяха да представят информация или съществени доводи, че експлоатацията на мината Skouries няма административни разрешителни или икономическа осъществимост. Също така, според доклада на Behre Dolbear, капиталовите разходи за разработването и изграждането на мината в Skouries са били 268 млн. USD през 2004 г., т.е. 220 млн. EUR. В своя доклад Behre Dolbear изразява своята гледна точка, че тези разходи са „разумни“. Комисията следователно счита, че не са съществували административни или икономически пречки пред предоставянето на разрешителни за експлоатация на мини или строителството на минна инфраструктура и извършването на минни операции в Skouries.
(67)
Въз основа на горното (параграфи 63-66) Комисията счита, че към момента на продажбата пазарната стойност на Olympias действително е била застрашена от решенията за анулиране от 2002 г., но пазарната стойност на Stratoni и Skouries не е била. Следователно, към момента на продажбата от 2003 г. е било възможно да се изчисли пазарната стойност на мините Cassandra.
а.а.2. Изчисляване на стойността на мините
(68)
За да изчисли стойността на мините Cassandra, Комисията проучи всяка от трите мини, които влизат в състава на мините Cassandra (Stratoni, Olympias и Skouries) по отношение на следните два въпроса: а) стойност на мината, която следва да се базира на икономическите фактори, приложими към момента на продажбата и б) възможност за експлоатация на мината, за да бъде реализирана горепосочената стойност. На базата на тези два фактора, Комисията стигна до заключението, че мините Stratoni и Skouries са имали определена стойност, която е можела да бъде реализирана, но е трудно да се установи стойността на Olympias към момента на продажбата от 2003 г.
(69)
За да изчисли стойността на мините Cassandra, Комисията използва доклада на Behre Dolbear. Докладът използва три метода за изчисляване на справедливата пазарна стойност на мините: а) оценка на приходния подход (19); б) оценка на свързаните сделки (сравними продажби) и в) подход на пазарната капитализация (20). Стойностите, получени в резултат на прилагането на тези три метода, са съответно следните: а) 130,3-402,5 млн. USD или 107,2-331,1 млн. EUR; б) 504,7 млн. USD или 415,2 млн. EUR и в) 614,9 USD млн. или 505,9 млн. EUR. Обхватът на оценката на приходния подход се дължи на различните сценарии за ценообразуване, използвани при него (вж. параграф 72). От тези три метода Комисията е следвала приходния подход. Основанията са представени в таблица по-долу:
Таблица
Основания за използване на приходния подход
Приходен Подход
Свързани Сделки
Пазарна Капитализация
Приходният подход осигурява подробни стойности за всяка от трите мини на базата на цените на метала, които са били известни към момента на продажбата на мините. Когато се изчислява стойността на актив в дадена сделка, могат да бъдат взети предвид единствено факторите, действали към момента на сделката.
Базата на оценката на свързаните акции е спорна, тъй като две различни мини не могат да бъдат идентични. Според Behre Dolbear, методът на свързаните сделки е противоречив поради факта, че всяко находище на полезни изкопаеми, дори на една и съща стока, се различава в някаква степен от останалите находища по отношение на минералогичен състав, условия на добив, металургия, аспекти на околната среда, наличие на социални проблеми, качество на рудата и др.
Докладът на Behre Dolbear съдържа също коментар на метода на пазарната капитализация, създаден от American Appraisal Associates, съгласно който пазарната капитализация се препоръчва като вторичен метод за оценка или като основно правило, подходящо за проверка на оценки, направени с първични методи.
Приходният подход е първичен метод за оценка и следователно е по-надежден метод. Освен това, в настоящия случай, методът на пазарната капитализация проверява само стойността, получена от пазарните капитализации през първото шестмесечие на 2004 г., които не са приемливи, тъй като информацията е получена след продажбата. Следователно методът на пазарната капитализация не може да се използва дори като вторичен метод за оценка.
Behre Dolbear изглежда счита за по-достоверна стойността, получена чрез приходния подход, тъй като посочва, че „С течение на годините Behre Dolbear обръща особено внимание на стойността, получена чрез приходния подход“ (обобщение на стойностите на стр. 43 от доклада на Behre Dolbear).
(70)
Гърция е съгласна, че ако се използва докладът на Behre Dolbear, може да бъде приет само приходният подход, тъй като той е основен и международно прилаган метод за оценяване, и само по отношение на датата на неговото заверяване (30 юни 2004 г.) и при условие че са предоставени разрешителни за експлоатация на мини и са направени значителни инвестиции.
(71)
На базата на приходния подход Комисията изчислява стойността на мините към момента на продажбата от 2003 г. както следва (вж. параграфи 72-79).
(72)
Приходният подход изчислява справедливата пазарна стойност на мините Cassandra на предпроизводствено ниво (21), както показват операциите на мините, с добре определени разходи и доказани и вероятни резерви (22). Докладът използва три различни сценария за определяне на стойността на базата на цените, приложими през следните периоди: а) средно ниво за 1993-2003 г.; б) само първото шестмесечие на 2004 г. и в) средно ниво за 1993-2003 г. плюс първо шестмесечие на 2004 г. (разделено на 2). Комисията счита, че може да вземе предвид единствено сценария със средното ниво за 1993-2003 г., без останалите два, тъй като той се базира на цените и разходите, които са били известни към момента на продажбата, осъществена през декември 2003 г. Освен това, историческите цени за периода 1993-2003 г., използвани от Behre Dolbear, не показват специална тенденция през целия период 1993-2003 г., т.е. те се колебаят през различните години и Комисията счита следователно, че средното ниво за периода 1993-2003 г. отразява по-добре историческото развитие на пазара на метали. Също така, цените през първото шестмесечие на 2004 г. не са представителни за стойността на мините, тъй като показват само моментното състояние и не вземат предвид колебанията. Счита се, че колебанията имат ключово значение за минимизиране на въздействието на необичайни промени или произволни събития и за получаване на надеждна представа за стойността на мините.
(73)
Гърция и получателят твърдят, че Behre Dolbear изчислява настоящата нетна стойност на мините Cassandra, в които се извършва предпроизводствена дейност с отрицателен знак - 2,59 млн. USD (страница 37, таблица 5.3 от доклада), така че действително платената цена (11 млн. EUR) превишава пазарната стойност на мините.
(74)
Комисията отбелязва, че на индивидуална основа, настоящата нетна стойност (на предпроизводствено ниво), приписана от приходния подход на всеки от трите минни проекта е: а) за Olympias - 28,79 млн. USD, т.е. - 23,7 млн. EUR; б) за Stratoni - 10,48 млн. USD, т.е. 8,6 млн. EUR и в) за Skouries - 15,72 млн. USD, т.е. 12,9 млн. EUR. Сумата от тези три стойности е отрицателна стойност - 2,59 млн. USD.
(75)
При все това, Комисията не приема горния довод на Гърция и получателя. Тя отбелязва, че на базата на горните стойности настоящата нетна стойност (на предпроизводствено ниво) на мината Olympias, към момента на продажбата, действително е била отрицателна. Независимо от това, тя счита, че отрицателната настояща нетна стойност на мината Olympias означава, че към момента на продажбата очакваната печалба, получена от експлоатацията на мината при ценовото ниво, наблюдавано през последните 11 години, би била отрицателна. Предвид цената на златото, всеки собственик на мината Olympias би избрал да не експлоатира мината и би потърсил начин за избягване на загубите доколкото е възможно. Както е показано, когато не експлоатира мината, купувачът би могъл да ограничи загубите до 5,5 млн. EUR, което представляват разходите, които той е трябвало да направи по договор с цел опазване на околната среда и поддръжка. При все това, не може единствено на тази база да се направи заключение, че стойността на мината Olympias следва да възлиза на 5,5 млн. EUR, тъй като, по принцип, притежаването на мина осигурява стойността на опция: собственикът може да експлоатира мината, когато условията са добри (цените на златото са достатъчно високи), и да избере да не я експлоатира, когато условията са не са добри (цените на златото не са достатъчно високи). По същия начин, Ellinikos Xrysos е можело да избере да придобие мината като част от пакета мини Cassandra или с цел по-късно да има възможност да извърши необходимите инвестиции в мината Olympias, за да поднови експлоатацията с печалба, ако цените на златото се повишат до нива (значително) над нивата, наблюдавани през предходния период 1993-2003 г.
(76)
Получаването на надеждна оценка на тази стойност по избор е доста сложно. Още по важно е, че всяка такава стойност би трябвало да бъде коригирана, за да се вземе предвид (вероятно високата) вероятността, че дори ако цените на златото са били достатъчно високи, за да гарантират печеливша експлоатация, може да не бъде получено разрешително за експлоатацията на тази мина. Както е посочено по-горе (вж. параграф 12), разрешителните за експлоатация на мината Olympias и добив на злато са били анулирани по екологични причини, които са определени като сериозни. Следователно би изглеждало подходящо да се счита, че мината Olympias има стойността на опция, която може консервативно да бъде изчислена като нула. По същия начин, нетната стойност на мина Olympias следва да бъде изчислена на - 5,5 млн. EUR.
(77)
От друга страна, Комисията счита, че индивидуалните стойности на мините Stratoni и Skouries възлизат на 21,5 млн. EUR, което е сборът от стойностите на двете мини според доклада на Behre Dolbear (8,6 млн. EUR плюс 12,9 млн. EUR съответно, вж. параграф 74), тъй като:
а.
мината Stratoni притежава валидно разрешително за експлоатация на мина, изградена минна инфраструктура и положителната стойност, получена от нейните дейности (положителна настояща нетна стойност), и следователно е била в експлоатация към момента на продажбата;
б.
по отношение на мината Skouries, Комисията счита, че не са били налице административни или икономически пречки пред предоставянето на разрешителни за експлоатация на мини или изграждането на минна инфраструктура и осъществяването на минни дейности; мината Skouries е имала също положителна стойност, получена от нейните дейности (положителна настояща нетна стойност).
(78)
Гърция и получателят твърдят, че стойността на мините, изчислена от Behre Dolbear, не може да бъде взета предвид, тъй като се отнася за активите заедно със съответните разрешителни за експлоатация на мини, докато Ellinikos Xrysos е придобило само активите, а разрешителните за експлоатация на мини са предоставени по-късно от гръцката държава. Комисията не приема този довод, тъй като, както бе демонстрирано по-горе, мината Stratoni е притежавала валидно разрешително за експлоатация на мини към момента на продажбата. Както бе демонстрирано също по-горе, не е имало административни пречки пред предоставянето на разрешително за експлоатация на мини за Skouries. Разходът за кандидатстване и получаване на разрешително за експлоатация на мини за мина Skouries е бил ограничен до таксите за геолози и други експерти за подготовката на проучванията, изисквани за разрешителното, както и таксите, свързани с гаранционно писмо, изисквано от компетентното министерство. Според информацията, представена от гръцките органи, горните разходи са еднократни и възлизат (съответно) приблизително на 5 000 EUR плюс 600 000 EUR най-много на година. Комисията счита, че тези суми са ниски в сравнение с общите капиталови разходи за разработване и изграждане на мината в Skouries, които са достигнали 268 млн. USD през 2004 г., т.е. 220 млн. EUR (вж. параграф 66). По тази причина, Комисията счита, че горните разходи за разрешителни за експлоатация на мини не са представлявали пречка за фирма, която желае да инвестира в Skouries. Комисията отбелязва също, че докладът на Behre Dolbear включва също „административни“ разходи при изчисляването на настоящата нетна стойност на мината. Комисията следователно счита, че горните разходи (за кандидатстване и получаване на разрешително за експлоатация на мини за мината Skouries) са взети предвид в доклада на Behre Dolbear.
(79)
На базата на предходното, стойността на мините се изчислява на 16 млн. EUR за всичките три мини (21,5 млн.EUR - 5,5 млн. EUR).
а.б Изчисляване на стойността на земята
(80)
Гръцките органи и получателят твърдят, че земята, придобита от минодобивно дружество може да бъде използвана единствено за минодобивни дейности и няма пазарна стойност тъй като гръцкото законодателство дава приоритет на минодобивните дейности в такива области. Следователно, намаляването на стойността на правата за експлоатация на мини поради продължителното прекъсване на дейностите и анулирането на разрешителните за експлоатация на мини е довело също до намаляване на стойността на земята.
(81)
По отношение на горния въпрос, Комисията счита въпросната земя за актив на минодобивно предприятие, а не за „недвижим имот“ в широкия смисъл на понятието, поради особеностите на минните операции (замърсяване, нарушаване на състоянието на околната среда и др.), които биха направили спорна възможността за търгуване с такъв актив отделно от мините.
(82)
При все това, Комисията счита също, че всеки стопански актив има стойност, тъй като допринася или може да допринася за дейностите на дружеството и реализирането на приходи. Мините Cassandra са представлявали предприятие, което е функционирало към момента на продажбата и Комисията следователно счита, че земята е можела да бъде използвана за дейностите на мините и по тази причина е имала стойност. Ето защо Комисията не може да приеме довода, изтъкнат от Гърция и Ellinikos Xrysos.
(83)
Hellenic Mining Watch заявява, че активите на мините Cassandra включват също и съществени недвижими имоти, което в значителна степен увеличава общата стойност на мините, но не е взето предвид в доклада на Behre Dolbear.
(84)
При все това, Комисията отбелязва, че докладът на Behre Dolbear не взема предвид земята отделно от мините. Докладът на Behre Dolbear счита земята за неминерален актив на мините Cassandra и го оценява на 6 млн. EUR (23), независимо от метода на приходния подход.
(85)
Но Behre Dolbear посочва в своя доклад, че стойността, приписана на земята, представлява стойността, докладвана от Ellinikos Xrysos, и че не е правило независима оценка на земята. По тази причина Комисията трябва да провери тази стойност.
(86)
За да направи това, Комисията е използвала цената, платена за земята на открития търг от 1995 г. за продажбата на мините Cassandra на TVX Hellas (вж. параграф 6). Това не е първично, а вторично изчисление, предназначено да провери валидността на стойността, дадена в доклада на Behre Dolbear (6 млн. EUR).
(87)
Гръцките органи са съгласни, че стойността, определена от открития търг от 1995 г., може да бъде взета предвид, и че стойността на земята може да се счита за непроменена. Комисията отбелязва, че в контекста на продажбата от 1995 г. на мините Cassandra на TVX Hellas, за земята е определена цена в размер на 1,2 млрд. GRD. Комисията подчертава факта, че не е имало валидни ценови референции или ценови индекси за земята на мините Cassandra, която се счита за актив на минодобивно предприятие, а не за „недвижим имот“ в широкия смисъл на понятието (вж. параграф 81). Ако е имало такива валидни ценови референции или ценови индекси, щяло е да бъде възможно изчисляването на актуализирана референтна стойност. При тяхното отсъствие Комисията счита цената от 1995 г. за най-добрата налична приблизителна оценка в настоящия случай. Следователно, Комисията приема като отправна стойност сумата 1,2 млрд. GRD или 3,5 млн. EUR (като използва обменния курс 340,75 GRD/EUR, при който Гърция е влязла в еврозоната през 2001 г.), като справедлива пазарна стойност на земята.
(88)
След 1995 г., TVX Hellas е придобила 70 допълнителни парцела (през периода 1997-2000 г., предимно през 1998 г. и 1999 г.). Комисията отбелязва, че стойността на придобиване на тези 70 допълнителни парцела възлиза на 1,1 млн. EUR, както е представено във финансовите отчети на TVX Hellas. Комисията счита, че тази стойност на придобиване е пазарно ориентирана, тъй като е определена от пазара. Чрез събиране на горните две стойности (3,5 млн. EUR плюс 1,1 млн. EUR) може да бъде получена общата справедлива пазарна стойност на земята, която възлиза на 4,6 млн. EUR.
(89)
Тази сума от 4,6 млн. EUR представлява номиналната стойност на земята през 2003 г. на базата на цените от 1995 г. и 1997-2000 г. Комисията счита, че тази стойност трябва да бъде коригирана в съответствие с общия гръцки индекс на цените на промишлената продукция за периодите 1995-2003 г. и 1998-2003 г. Използва се индексът на цените на промишлената продукция, защото въпросната земя представлява актив на промишлено дружество и корекцията трябва да представя ценовите промени в промишления сектор. Тази корекция на продажните цени от 1995 г. и 1997-2000 г. води до окончателната стойност от 5,9 млн. EUR през декември 2003 г.
(90)
Комисията отбелязва, че горната стойност от 5,9 млн. EUR е много близка до стойността 6 млн. EUR, дадена от Behre Dolbear в неговия доклад за оценка (вж. параграф 84). Комисията счита, че тази много близка стойност потвърждава надеждността на оценката на земята от Ellinikos Xrysos, използвана в доклада на Behre Dolbear и следователно оправдава приемането на стойността 6 млн. EUR като представителна за справедливата пазарна стойност през декември 2003 г.
a.в Изчисляване на стойността на запасите от полезни изкопаеми
(91)
Продажбата от 2003 г. е включвала също и количество запаси от полезни изкопаеми с концентрати от злато (24). Гръцките органи и получателят твърдят, че през 2003 г. горните запаси са имали отрицателна стойност поради относително ниската цена на златото и относително високите присъщи разходи.
(92)
Гръцките органи са представили изчисляване на прага на рентабилност на цената, при която търговията с горепосочените запаси да е доходна. Вземайки предвид концентрацията на злато в полезните изкопаеми, т.е. 0,7 унции злато за тон, и цената на златото към 12 декември 2003 г., т.е. 407 USD за унция, стойността на златото, концентрирано в златните запаси, е била в размер на 284,9 USD за тон. Гръцките органи също така са представили разходите, свързани с търговията на горепосочените запаси: разходи за преработка на стойност 245 USD за унция и 171,5 USD за тон; транспортни разходи на стойност 50 USD за тон; неустойки, свързани с почистването, на стойност 270 USD за тон; и такси за преработка на стойност 5 USD за унция и 4,1 USD за тон. Изчисляването на горепосочените резултати при отрицателна продажна цена от - 210.7 USD за тон.
(93)
Комисията е проверила горепосоченото изчисляване. Тя счита, че поради горните причини, свързани с цената и разхода, цената на запасите към момента на продажбата не е била доходна. Търговията със запаси от златна руда е можела да бъде доходна, ако са се били променили транспортните разходи или ако са се очаквали промени в тях, но това не е могло да се предвиди. Също така, в доклада на Behre Dolbear не се посочва стойността на запасите от златна руда. Поради това Комисията счита, че стойността на тези запаси не може да се изчисли.
(94)
Hellenic Mining Watch твърди, че златосъдържащите запаси от полезни изкопаеми имат значителна стойност, възлизаща на 80 млн. EUR. Комисията отбелязва, че посочената стойност от 80 млн. EUR не се подкрепя от никакви данни или доказателства, предоставени от Hellenic Mining Watch. Въз основа на това и предвид горното изчисление, от което е видно, че стойността на тези запаси не може да се изчисли, Комисията отхвърля твърденията на Hellenic Mining Watch.
(95)
Комисията отбелязва, че активите, продадени през декември 2003 г., са включвали и две находища на олово и цинк. Докладът на Behre Dolbear включва оценка на стойността на съществуващите концентрати на олово и цинк към 30 юни 2004 г. (25). Тази оценка се извършва отделно от изчисляването на нетната текуща стойност на мините и не представлява част от оценката по приходния метод. Тя показва нетната възвръщаемост от металургичното предприятие (26) за собственика на мината: първо се изчислява стойността на съдържанието на метали (олово, сребро и цинк) въз основа на текущи цени и налични количества; след това се прилага „график за плащане на разходите на металургичното предприятие“ (разходи за допълнителна преработка, начислявани от купувача на полезните изкопаеми на техния производител), като се вземат предвид специалните условия за приспадане на този разход (конкретните проценти на обезценка, таксите по преработката и рафинирането и разходите за транспорт); и най-накрая, разходите по графика за плащане на разходите на металургичното предприятие се приспада от горната стойност на съдържането на метал (27).
(96)
Комисията отбелязва, че горният метод е стандартният метод за изчисляване на плащания за метали. Затова Комисията ще използва горния метод, за да оцени пазарната стойност на находищата на полезни изкопаеми, придобити от Ellinikos Xrysos през декември 2003 г., въз основа на количествата находища на полезни изкопаеми и цените на метала през декември 2003 г. (28). Чрез прилагане на горния метод за количествата полезни изкопаеми, цените на металите през декември 2003 г. и специалните условия на графика на Ellinikos Xrysos за плащане на разходите на металургичното предприятие, Комисията решава, че пазарната стойност на находищата на полезни изкопаеми, придобити от Ellinikos Xrysos през декември 2003 г., възлиза на 3,7 млн. USD или 3 млн. EUR (при обменен курс от 1,2254 USD/EUR към датата, на която полезните изкопаеми са продадени на Ellinikos Xrysos, а именно 12 декември 2003 г.).
(97)
Комисията отбелязва, че според информацията, предоставена от получателя, находищата на олово и цинк, придобити през декември 2003 г., са били продадени през декември 2004 г. (1 декември 2004 г. и 31 декември 2004 г.), т.е. след съставяне на доклада на Behre Dolbear. Затова Комисията счита, че специфичните условия, приложими за горния метод (изчисляване на стойността на находищата през юни 2004 г., вж. параграф 95) се прилагат и за изчисляване на стойността на находищата на полезни изкопаеми към декември 2003 г., тъй като е нямало други продажби на полезни изкопаеми в периода декември 2003 г.-юни 2004 г., които да поставят нови условия.
a.г Заключение относно предимството
(98)
Горното изчисление посочва обща стойност на мините Cassandra в размер на 25 млн. EUR, като това е сборът от стойността на мините (16 млн. EUR), земята (6 млн. EUR) и запасите от полезни изкопаеми (3 млн. EUR).
(99)
Тази обща сума е значително по-ниска от стойността, представена от доклада на Behre Dolbear като справедлива пазарна стойност на активите на мините Cassandra (500 млн. USD или 411 млн. EUR, вж. параграф 19). Стойността, представена в доклада на Behre Dolbear е спомената в решението на Комисията от 10 декември 2008 г. за откриване на официална процедура по разследване като показател за това, че продажната цена е била по-ниска от пазарната стойност на мините.
(100)
Причината за отклоняване от стойността в доклада на Behre Dolbear (500 млн. USD) е че тя е получена от два метода за остойностяване, които не съответстват на дадения случай (вж. таблица 1 по-горе), а именно методите на „свързаните сделки“ и „пазарната капитализация“, които не могат да се приемат, защото: a) основата на остойностяването на свързаните сделки е съмнителна, тъй като две отделни мини не могат да са идентични: всяко находище на полезни изкопаеми, дори и на един и същ ресурс, се различава до известна степен от останалите находища; б) пазарната капитализация се препоръчва като вторичен метод за остойностяване или като практическо правило, подходящо за проверяване на оценки, направени чрез основни методи като приходния подход; за дадения случай методът на пазарната капитализация не може да се използва дори и като вторичен метод за остойностяване, защото той потвърждава само стойността на приходния подход, произтичаща от пазарните капитализации през първото шестмесечие на 2004 г., което не може да се приеме, защото тази информация е последваща спрямо датата на продажбата и в) Behre Dolbear приписва по-голяма достоверност на стойността, получена от приходния подход.
(101)
Общата стойност, изчислена от Комисията (25 млн. EUR) е също много по-ниска от диапазона на цените, получени от приходния подход (107,2 млн. EUR-331,1 млн. EUR, вж. параграф 69). Причината за това е, че последната цена включва: a) стойностите на активите, които не са били прехвърлени през декември 2003 г., напр. вземания, парични потоци и запаси от полезни изкопаеми (стойностите от юни 2004 г. се различават от тези от декември 2003 г., вж. изчисляването в параграфи 91-97); и б) минералните ресурси, характеризирани в доклада на Behre Dolbear като спекулативни и несигурни (29) (материал, който може да се добива в мина или потенциал за проучване). Последните не са включени в паричните потоци за определяне на нетната текуща стойност, съгласно приходния подход (вж. параграф 72), която се получава само от доказани и вероятни запаси, изключвайки всички останали запаси. В допълнение, горният диапазон от стойности също включва различни стойности за Olympias по три различни сценария за ценообразуване. Комисията не приема тези стойности (вж. параграфи 72-76). И най-накрая, горният диапазон от стойности е повлиян от различните сценарии за ценообразуване, от които Комисията приема само един (вж. параграф 72).
(102)
Комисията заключава, че пазарната стойност на активите на мините Cassandra е в размер на 25 млн. EUR към момента на тяхната продажба на Ellinikos Xrysos.
(103)
Комисията счита, че стойността на предимството, от което Ellinikos Xrysos се е възползвало, възлиза на 14 млн. EUR, като това е разликата между общата справедлива пазарна цена на активите на мините Cassandra (25 млн. EUR) и цената, платена при продажбата (11 млн. EUR).
(104)
Въз основа на горния анализ на доводите, изложени от Гърция и получателя и предвид изчисляването на пазарната стойност на продадените активи и сравнението на тази пазарна стойност с цената, която действително е платена от Ellinikos Xrysos, Комисията счита, че критерият за предимство е изпълнен.
б. Държавни ресурси
(105)
Гръцките органи и получателят твърдят, че Гърция е действала само в качеството си на посредник по време на продажбата от 2003 г. и никога не е притежавала мините. Освен това те твърдят, че Гърция не е получила каквито и да било парични средства от продажбата от 2003 г., тъй като сумата от 11 млн. EUR е била платена директно на TVX Hellas. Накрая гръцките органи и получателят твърдят, че сделката по продажба от 1995 г. е била осъществена между TVX Hellas и предходния собственик, частно дружество, което е било в процедура по ликвидация.
(106)
Комисията отбелязва, че Гърция е била активна страна и в двете сделки, които са били осъществени посредством два различни договора. Във втория договор Гърция е поела задълженията на продавач, но освен това е имала право да получи прихода от продажбата. Този приход е бил платен директно на TVX Hellas с цел покриване на конкретно задължение на гръцката държава, което още веднъж демонстрира ролята на Гърция като продавач, а не само като посредник. По отношение на твърдението, че продажбата от 1995 г. е била осъществена между TVX Hellas и частно дружество, Комисията счита, че това твърдение няма връзка с въпроса за държавните ресурси в разглеждания случай, тъй като този критерий се разглежда единствено във връзка с продажбата от 2003 г.
(107)
Поради това Комисията не приема доводите, изложени от гръцките органи и получателя и счита, че критерият за държавните ресурси е изпълнен.
в. Селективност
(108)
Мините Cassandra са били продадени на Ellinikos Xrysos, а Ellinikos Xrysos следователно се е възползвало селективно от разликата между продажната цена и пазарната стойност на продадените активи. Поради тази причина Комисията счита, че мярката е селективна, тъй като тя поставя в по-благоприятно положение само това конкретно дружество.
(109)
Този въпрос не е бил оспорен нито от Гърция, нито от получателя.
г. Нарушаване на конкуренцията и отражение върху търговията между държавите-членки
(110)
Ellinikos Xrysos осъществява дейност в сектор, чиито продукти се търгуват в значителна степен между държавите-членки. Добив на цинк, мед, олово, злато и сребро се осъществява в единадесет държави-членки, освен Гърция, а именно в Обединеното кралство, Италия, Финландия, Полша, Словакия, Румъния, България, Испания, Ирландия, Португалия и Швеция (30). Цинк, мед, олово, злато и сребро се търгуват във всички държави-членки (31). Освен това въпросните мерки за помощ са предоставили на Ellinikos Xrysos предимство пред неговите конкуренти (вж. параграфи 39-104). Когато държавна помощ укрепва положението на едно предприятие в сравнение с други предприятия, които се конкурират в областта на търговията между държавите-членки, тези други предприятия трябва да се считат за засегнати от въпросната помощ. Следователно критерият за нарушаване на конкуренцията и въздействие върху търговията между държавите-членки е изпълнен.
(111)
Този въпрос не е бил оспорен нито от Гърция, нито от получателя.
д. Заключение относно наличието на помощ в мярка 1
(112)
В светлината на изложеното по-горе Комисията заключва, че продажбата на мините Cassandra на Ellinikos Xrysos, осъществена през 2003 г. представлява държавна помощ в полза на Ellinikos Xrysos по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Размерът на помощта е 14 млн. EUR като тази стойност представлява разликата между цената, платена при продажбата от 2003 г., а именно 11 млн. EUR и пазарната стойност на активите, продадени към момента на продажбата, а именно 25 млн. EUR.
МЯРКА 2: ОСВОБОЖДАВАНЕ ОТ ДАНЪЦИ И НАМАЛЯВАНЕ НА ХОНОРАРИ ЗА ПРАВНИ УСЛУГИ
а. Държавни ресурси
(113)
По мнение на Гърция и получателя намаляването на хонорарите за правни услуги не включва държавни ресурси, тъй като адвокатите са частни лица със свободни професии и данъците и налозите върху техните хонорари са били надлежно платени. Освен това, по мнение на Гърция, хонорарите за правни услуги не са били платени от държавата. Независимо от това, намаляването на хонорарите за правни услуги е предвидено в член 5 от договора за продажба, който предвижда, че законните права и хонорарите за правни услуги „следва да бъдат намалени до 5 % от минималния размер на таксите, както е посочено в съответното законодателство“.
(114)
Комисията се съгласява със становището, че адвокатите не са държавни служители. От друга страна, Комисията отбелязва, че в действителност нотариусите са държавни длъжностни лица. При все това, нотариусите не получават заплата; източник на доходите им са изключително техните клиенти, а не държавният бюджет.
(115)
Освен това Комисията отбелязва, че при сключването на договори за продажба, разходите за хонорарите за правни услуги се поемат от страните. В разглеждания случай Комисията приема твърдението на гръцките органи, че държавата не е платила гореспоменатите хонорари вместо купувача.
(116)
По тази причина Комисията счита, че намаляването на хонорарите за правни услуги не включва държавни ресурси и следователно не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(117)
По отношение на освобождаването от данъци, целта на данъците е финансиране на държавния бюджет. Следователно несъбирането на данъци лишава държавата от ресурси. По тази причина Комисията счита, че освобождаването от данъци действително включва държавни ресурси.
б. Предимство
(118)
Комисията отбелязва, че продажбата на мините Cassandra е подлежала на облагане с два данъка: 1) данък върху прехвърлянето на мините, по ставка от 5 %; и 2) данък върху прехвърлянето на земята, по ставка от 7 % до 9 %.
(119)
Ellinikos Xrysos твърди, че налагането на какъвто и да било данък върху продажбата от 2003 г. е щяло да бъде прибързано действие, тъй като договорът за продажба не е бил окончателен поради наличието на клауза за анулиране. Комисията не приема този довод, тъй като тази конкретна клауза за анулиране предвижда анулирането на продажбата само в случаи, в които страните не успеят да изпълнят конкретни задължения, за да се гарантира нейния ефект; това е стандартна клауза в повечето договори и наличието ѝ не означава, че тези договори не са окончателни. Освен това, в договора се предвижда начина, по който той влиза в сила: член 9 от него предвижда, че договорът следва да влезне в сила на датата на публикуването на закона, който го ратифицира в Държавен вестник на Република Гърция. Накрая, в договора не се споменава какъвто и да било вид неокончателен статус. Поради това Комисията счита, че в действителност договорът е окончателен, както и че е трябвало да бъдат наложени подходящите данъци.
(120)
Гръцките органи и получателят твърдят, че стойността на мините е била отрицателна, и че по тази причина е бил необходим стимул за потенциалните купувачи. Във връзка с този довод Комисията отбелязва, че стойността на мините към момента на продажбата не е била отрицателна, а положителна като тя е била в размер на 16 млн. EUR (както е изчислено в параграфи 68-79).
(121)
Комисията отбелязва, че съгласно гръцкия Кодекс за минодобива, прехвърлянията на мини се облагат с данъчна ставка от 5 % въз основа на тяхната стойност, както и че това е приложимо по отношение на сделки „срещу възнаграждение“ („με επαχθή αιτία“). Гръцките органи твърдят, че сделките „срещу възнаграждение“ са сделки, осъществявани поради настъпване на нещастни случаи, например смърт на собственика, така че данъкът в размер на 5 % се прилага само по отношение на такива сделки и той не е приложим в разглеждания случай. Комисията не може да приеме този довод тъй като, въз основа на данни от нейно проучване, сделки „срещу възнаграждение“ са онези сделки, при които лицето, придобиващо актив дава някакъв вид отплата като възнаграждение, и в по-общ план, сделки, при които е налице някакъв вид възнаграждение за придобиването. Това е добре установеното и прието тълкувание (32).
(122)
През 2003 г. пазарната стойност на мините е била 16 млн. EUR (както е изчислено в параграфи 68-79). Поради това Комисията счита, че съответният данък за мините, продадени през 2003 г. е трябвало да бъде в размер на 0,8 млн. EUR.
(123)
В допълнение Гърция признава, че в действителност се налага данък в размер от 7 % до 9 % във всички случаи на продажба на земи независимо от това дали се продават активи на дружество или активи на частни лица. Комисията е получила две различни писма по този въпрос, едно от Министерството на финансите и едно от Министерството на околната среда, енергетиката и климатичните промени (компетентен орган по въпроси, свързани с минодобивната дейност), които съдържат противоречиви твърдения. Комисията е подчертала това противоречие пред гръцките органи, но не е получила писмо с окончателно становище. По тази причина Комисията приема информацията, предоставена от Министерството на финансите, което е ведомството, отговорно по въпроси, свързани с данъчното облагане.
(124)
През 2003 г. пазарната стойност на земята е била в размер на 6 млн. EUR (както е изчислено в параграфи 80-90). По тази причина Комисията счита, че продажбата на земята от 2003 г. е трябвало да бъде обложена с данък в размер на 0,54 млн. EUR (33).
(125)
Тъй като договора за продажбата от 2003 г. е предвиждал нулева ставка за прехвърлянето, Комисията счита, че горепосочените суми (в общ размер на 1,34 млн. EUR) са представлявали предимството, от което се е възползвало дружеството Ellinikos Xrysos.
(126)
Гърция и получателят заявяват, че освобождаването от данъци е било извършено за данък в размер на 38 000 EUR и следователно е било извършено за данък по-нисък от прага de minimis (34) и не е предоставило предимство на купувача. Комисията не може да приеме този довод, тъй като прагът de minimis, който е бил в размер на 100 000 EUR към момента на продажбата от 2003 г., се прилага независимо от формата на помощта или преследваната цел. По тази причина не могат първо да бъдат разделяни различните разглеждани мерки за помощ, т.е. мерки 1 и 2, а след това да бъде разглеждана само част от мярка 2, т.е. освобождаването от данъци. Комисията е разгледала и двете мерки за помощ в разглеждания случай и е установила, че взети заедно, те включват размери на помощ, които превишават прага de minimis в размер на 100 000 EUR и съобразно с това, тя е преценила, че предоставената помощ не успява да изпълни условията за помощ de minimis. Въз основа на изложеното по-горе, Комисията поддържа заключението, до което тя е достигнала в параграф 125.
в. Селективност
(127)
Критерият за селективност е изпълнен по същия начин, както в параграф 108.
г. Нарушаване на конкуренцията и отражение върху търговията между държавите-членки
(128)
Накрая критерият за нарушаване на конкуренцията и отражение върху търговията между държавите-членки е изпълнен по същия начин, както в параграф 110.
д. Заключение относно наличието на помощ в мярка 2
(129)
В светлината на изложеното по-горе, Комисията заключва, че освобождаването от данъци представлява държавна помощ в размер на 1,34 млн. EUR в полза на Ellinikos Xrysos по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. От друга страна, Комисията счита, че намаляването на хонорарите за правни услуги представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
IV.б. СЪВМЕСТИМОСТ НА ПОМОЩТА С ВЪТРЕШНИЯ ПАЗАР
(130)
Доколкото мерките представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, тяхната съвместимост трябва да бъде оценена в светлината на изключенията, предвидени в параграфи 2 и 3 от този член.
(131)
Членове 107, параграф 2 и 107, параграф 3 от ДФЕС предвиждат изключения от общото правило, че държавната помощ е несъвместима с вътрешния пазар, както е предвидено в член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(132)
В настоящия подраздел Комисията ще оцени съвместимостта на мерките като вземе предвид тези изключения.
(133)
Изключенията, предвидени в член 107 параграф 2 от ДФЕС не са приложими в настоящия случай: тази мярка не е със социален характер, тя не е била предоставена на отделни потребители, тя не е предназначена за отстраняване на щети, причинени от природни бедствия или други извънредни събития и не е била предоставена на икономиката в отделни региони на Федерална република Германия, които са засегнати от разделението на Германия.
(134)
Допълнителни изключения са предвидени в член 107, параграф 3 от ДФЕС. Изключенията, предвидени в член 107, параграф 3 от ДФЕС, букви б), г) и д) очевидно не са приложими и не са били изтъкнати от гръцките органи. В настоящия подраздел Комисията ще оцени потенциалната съвместимост на мерките съгласно член 107, параграф 3, букви а) и в).
(135)
Член 107, параграф 3, буква а) гласи, че „помощите за насърчаване на икономическото развитие на региони, където жизненото равнище е необичайно ниско или където има високо равнище на непълна заетост“ могат да бъдат обявени за съвместими с вътрешния пазар. Мините Cassandra се намират в област, която отговаря на условията за предоставяне на помощ съгласно член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС и следователно Ellinikos Xrysos теоретично може да отговаря на условията за регионална помощ.
(136)
В Насоките за национална регионална помощ, приложими към момента на продажбата от 2003 г. („Насоките за регионална помощ от 1998 г.“ (35)) са изложени условията за одобряване на регионална инвестиционна помощ.
(137)
Съгласно Насоките за регионална помощ от 1998 г., предметът на една регионална помощ е или да осигури продуктивна инвестиция (първоначална инвестиция), или да създаде работни места, което е свързано с инвестицията.
(138)
По отношение на възможността за разглеждане на мерките като помощ за създаване на работни места, следва да бъде подчертано, че за целите на регионалните помощи, създаване на работни места означава нетно увеличение на броя на работните места в предприятието, което е обект на обстоен преглед, спрямо средния брой на работните места за определен период от време, както и че всички работни места, изгубени в рамките на този период трябва следователно да бъдат извадени от очевидния брой работни места, създадени в рамките на същия период. Освен това размерът на помощта трябва да бъде изчислен въз основа на разходите за заплати; по-специално, той не трябва да надвишава определен процент от разходите за заплати на наето лице, изчислени за период от две години.
(139)
Във връзка с тези изисквания Комисията посочва, че договорът за продажба е включвал само една неясна клауза, по силата на която на дружество Ellinikos Xrysos се предоставя възможност за лична преценка за наемане на такъв брой служители, какъвто му е необходим, както и че следователно горепосочените условия не са изпълнени. Поради тази причина Комисията преценя, че по смисъла на насоките, не е предвидено създаване на работни места.
(140)
Насоките за регионална помощ от 1998 г. определят първоначалната инвестиция като инвестиция в основен капитал, свързана със създаването на ново предприятие, с разширяването на съществуващо предприятие или със започването на дейност, която води до съществена промяна в продукта или в производствения процес на съществуващо предприятие (чрез рационализация, диверсификация или модернизация)) (36).
(141)
Комисията приема, че придобиването на мина Skouries отговаря на критериите за първоначална инвестиция въз основа на изложеното по-горе определение, дадено в насоките. Към момента на продажбата от 2003 г., в Skouries не е имало нито една изградена минна инфраструктура и е имало необходимост от инвестиция в основен капитал с оглед пускането в експлоатация на новата мина (вж. параграф 66).
(142)
По отношение на мина Stratoni, Комисията има съмнения за това дали продажбата на активите може да бъде считана за първоначална инвестиция по смисъла на насоките (37).
(143)
При все това, съгласно Насоките за регионална помощ от 1998 г., инвестирането в основен капитал под формата на закупуване на предприятие, което е било закрито, или което би било закрито, ако не е било закупено, също може да бъде считана за първоначална инвестиция.
(144)
В това отношение Комисията отбелязва, че Гърция действително е доказала, че мините са били закрити или биха били закрити, ако не са били закупени от Ellinikos Xrysos (38). Поради това тази инвестиция може да бъде считана за първоначална инвестиция.
(145)
Независимо от това, фактът, че продажбата на мините Cassandra ще бъде считана за първоначална инвестиция не означава, че тази инвестиция е съвместима съгласно Насоките за регионална помощ от 1998 г. Не са изпълнени две условия, определени от тези насоки, както е посочено в параграфи 146-152 по-долу:
(146)
На първо място, продажбата на мините Cassandra е ad hoc мярка. В това отношение, Насоките за регионална помощ от 1998 г. изрично предвиждат следното: „Дерогация от принципа на несъвместимост, установен в член [107, параграф 1] от Договора може да бъде предоставена по отношение на регионална помощ, само ако може да бъде гарантиран балансът между произтичащите нарушения на конкуренцията и предимствата, които помощта предоставя за развитието на регион, намиращ се в по-неблагоприятно положение … Индивидуална ad hoc помощ, предоставена на едно дружество или ограничена в една област на дейност, може да окаже силно въздействие върху конкуренцията на съответния пазар, като се очаква, че въздействието ѝ върху регионалното развитие ще бъде силно ограничено. Подобна помощ се предоставя обикновено в обхвата на специфични секторни индустриални политики и не е в унисон с духа на политиката за регионални помощи. Тази политика трябва да остане неутрална по отношение на разпределението на производствени ресурси между отделните икономически сектори и дейности. Комисията счита, че освен ако може да бъде доказано обратното, тази помощ не изпълнява изискванията, изложени в предходния параграф“ (втори параграф на точка 2 от насоките).
(147)
Въпреки, че към момента на издаване на Решението за откриване на Комисията от 10 декември 2008 г., от Гърция е било поискано да изрази становище относно съвместимостта на помощта съгласно член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС и Насоките за регионална помощ от 1998 г., Комисията отбелязва, че Гърция не е успяла да докаже по никакъв начин, че продажбата на мините Cassandra е била извършена при съблюдаване на изискването за баланс между произтичащите нарушения на конкуренцията и предимствата, които помощта предоставя за развитието на регион, намиращ се в по-неблагоприятно положение.
(148)
На второ място, регионалната помощ трябва да има стимулиращ ефект, т.е. тя трябва да предоставя истински стимул за инвестиране, което в противен случай не би било извършено в подпомаганите области. В този дух, насоките гласят, че „схемите за помощи трябва да предвиждат заявлението за получаване на помощ да бъде представено преди започване на изпълнението на проектите“ (39). Това условие е валидно също така и за ad hoc мерките за помощ (40). Гърция не е доказала, че получателят е спазил горепосоченото изискване, нито пък че той е предоставил заявление за получаване на помощ преди започването на проекта.
(149)
Освен това, по отношение стимулиращия ефект на помощта, Гърция не е провела открит и безусловен търг за продажбата на мините Cassandra. Комисията счита, че този открит и безусловен търг е щял да бъде изпитание, посредством което да се провери дали на пазара е имало лица, които са имали желание да инвестират в мините. Тъй като такъв търг не е бил проведен, Комисията преценя, че Гърция не е проверила пазарното равнище на лицата, които желаят да инвестират в мините Cassandra, и следователно, не е проверила необходимостта от помощ със стимулиращ ефект.
(150)
В допълнение Комисията отбелязва, че придобиването на мините Cassandra е представлявало инвестиция в минодобивния сектор. Секторът е отрасъл, интензивно използващ капитали, в който се изискват значителни инвестиции за развитие на предприятията и стопанските операции. В разглеждания случай, съгласно доклада на Behre Dolbear, капиталовите разходи за разработване и изграждане на мина в Skouries са били в размер на 220 млн. EUR (вж. параграф 66). Комисията отбелязва, че тази сума е значително по-висока от въпросния размер на помощта, а именно 15,34 млн. EUR (вж. комбинирани суми в параграфи 111 и 124). По-специално, горепосоченият размер на помощ представлява само 7 % от инвестицията, изисквана в една от мините. Освен това, Комисията не е получила каквито и да било доказателства, които да демонстрират, че Ellinikos Xrysos не е било в състояние да осъществи инвестицията без помощ. Тъкмо напротив, Гърция и Ellinikos Xrysos са се споразумели, че последното дружество действително ще осъществи капитални инвестиции с цел разработване на мините (41). По тази причина Комисията счита, че въпросната помощ не е имала стимулиращ ефект и не е била необходима на инвеститорите, които са имали желание да придобият мините Cassandra.
(151)
Накрая Гърция не е успяла да докаже по никакъв начин стимулиращия ефект на въпросната помощ.
(152)
Въз основа на изложеното по-горе Комисията счита, че продажбата на мините Cassandra не спазва критериите на Насоките за регионална помощ от 1998 г. за обявяване на помощта за съвместима като първоначална инвестиционна помощ.
(153)
Освен това може да се обсъди дали помощта може да бъде обявена за съвместима като оперативна помощ съгласно Насоките за регионална помощ от 1998 г. В насоките оперативната помощ се определя като помощ, с която се цели намаляване на текущите разходи на дадена фирма. В съответствие с насоките, оперативните помощи могат да бъдат предоставяни по изключение в региони, които отговарят на условията съгласно дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС.
(154)
При все това, съгласно насоките, оперативна помощ е помощ „която има за цел да намали текущите разходи на дадена фирма“ (точка 4.15). Текущите разходи са некапиталови и обикновено периодични разходи, необходими за функционирането на дадено предприятие. В този смисъл въпросната помощ не предоставя финансови средства за покриване на текущите разходи, а за инвестиции в основен капитал (придобиване на мини и земя), както и освобождаване от дължимия данък за гореспоменатата инвестиция (данък върху прехвърлянето). Следователно въпросната помощ не предоставя финансови средства за покриване на текущите разходи. Поради това Комисията счита, че въпросната помощ не отговаря на определението за оперативна помощ по смисъла на насоките.
(155)
Освен това, съгласно насоките, оперативна помощ може да бъде предоставена в региони, отговарящи на условията за предоставяне на помощ, при условие че размерът ѝ е пропорционален на затрудненията, към чието облекчаване е насочена и държавата-членка е тази, която трябва да докаже наличието на евентуалните затруднения и да ги степенува по важност. В разглеждания случай Гърция не е предоставила каквато и да било оценка или изчисление на затрудненията в региона, както и на размера на помощта, за да докаже, че размерът на помощта е пропорционален на размера на затрудненията.
(156)
Накрая, съгласно насоките, оперативната помощ трябва да бъде ограничена във времето и прогресивно да намалява. Комисията отбелязва, че въпросната продажба не е била предмет на какъвто и да било вид времево ограничение или прогресивно намаляване. В действителност, както продажната цена, така и освобождаването от данъци, посочени в договора за продажба, са били определени и одобрени без споменаване на какъвто и да било вид времево ограничение или намаляване.
(157)
Поради това Комисията преценя, че помощта не може да бъде обявена за съвместима съгласно разпоредбите на насоките.
(158)
Комисията заключва, че помощта не може да бъде обявена за съвместима съгласно Насоките за регионална помощ от 1998 г.
(159)
По отношение на съвместимостта на помощта съгласно Общия регламент за групово освобождаване относно деклариране на определени категории помощи за съвместими с общия пазар в приложение на членове 107 и 108 от ДФЕС (42), Комисията счита, че въз основа на финансовите данни, представени от гръцките органи, Ellinikos Xrysos е голямо предприятие, както е посочено в параграф 12 по-горе. В съответствие с член 1, параграф 5 от Общия регламент за групово освобождаване, ad hoc помощите, предоставяно на големи дружества се изключват от приложното поле на регламента.
(160)
Освен това, в съответствие с член 8, параграф 3 от Общия регламент за групово освобождаване, когато помощ, попадаща в обхвата на регламента се предоставя на голямо предприятие, държавата-членка следва да потвърди съществения стимулиращ ефект на помощта въз основа на документ, който анализира жизнеспособността на проекта или дейността на получателя с и без помощта. На Комисията не са били предоставени такива доказателства.
(161)
Накрая, в съответствие с Общия регламент за групово освобождаване, разходите по придобиването на капиталови активи като действие, пряко свързано с предприятие, което е било закрито, или което би било закрито, ако не е било закупено, се считат за допустими разходи, при условие че сделката е била осъществена при пазарни условия. Гръцките органи допускат, че сделката е била осъществена без открита, безусловна и прозрачна тръжна процедура или независима оценка на пазарната стойност на активите на мините Cassandra. Поради това Комисията счита, че въпросната продажба не е била осъществена при пазарни условия.
(162)
В заключение, помощта, предоставена на Ellinikos Xrysos не е съвместима съгласно Общия регламент за групово освобождаване.
(163)
Член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС гласи, че „помощите, които имат за цел да улеснят развитието на някои икономически дейности или на някои икономически региони, доколкото тези помощи не засягат по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес“ могат да бъдат обявени за съвместими с вътрешния пазар.
(164)
Комисията счита, че изключението, посочено в член 107, параграф 3, буква в) не е приложимо по отношение на разглеждания случай, и че Ellinikos Xrysos не отговаря на условията за помощ за оздравяване и/или преструктуриране. В съответствие с точка 7 от Насоките на Общността от 1999 г. за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение, приложими към момента на продажбата от 2003 г. (43), „едно новосъздадено предприятие не е приемливо за помощ за оздравяване или преструктуриране, дори и ако първоначалното му финансово положение е несигурно. Такъв например е случаят, когато новото предприятие възниква в резултат на ликвидация на предишното или просто поема активите на ликвидираното предприятие“. Ellinikos Xrysos е дружество, което е било създадено три дни преди придобиването на мините Cassandra. Освен това, предоставянето на помощ за преструктуриране зависи от наличието на добър план за преструктуриране, а Гърция не е представила такъв план за преструктуриране. В заключение, помощта, предоставена на Ellinikos Xrysos не е съвместима съгласно правилата за помощ за оздравяване и/или преструктуриране.
(165)
Накрая, по отношение на помощ за опазване на околната среда, Ellinikos Xrysos е било задължено да съблюдава приложимите екологични стандарти. По-специално то е било задължено да осъществява инвестиции за опазване на околната среда и да извършва своите минодобивни операции в съответствие със законодателството в областта на околната среда на Гърция и ЕС. Тъй като последните дейности са задължителни по закон, не е било необходимо на Ellinikos Xrysos да се предостави помощ, посредством която тя да спази закона.
(166)
В светлината на изложеното по-горе, Комисията заключва, че въпросните мерки за помощ са несъвместими с ДФЕС.
(167)
По-специално Комисията счита, че разликата между пазарната стойност на активите на мините Cassandra и цената, по която те са били продадени на Ellinikos Xrysos представлява несъвместима помощ в полза на Ellinikos Xrysos. Освен това Комисията счита, че размерът на данъка, който е трябвало да бъде платен от Ellinikos Xrysos за придобиването на мините и земята, представлява несъвместима помощ в полза на Ellinikos Xrysos.
V ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(168)
Въз основа на изложеното по-горе Комисията заключава, че разгледаните мерки представляват държавна помощ в полза на Ellinikos Xrysos по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. По-специално Комисията счита, че разликата между пазарната стойност на активите на мините Cassandra и цената, по която те са били продадени на Ellinikos Xrysos, представлява помощ в полза на Ellinikos Xrysos, както и че размерът на данъка, който е трябвало да бъде платен от Ellinikos Xrysos за придобиването на мините и земята, също представлява помощ в полза на Ellinikos Xrysos.
(169)
Освен това Комисията заключава, че разглежданите мерки за помощ са несъвместими с вътрешния пазар. По-специално Комисията счита, че разликата между пазарната стойност на активите на мините Cassandra и цената, по която те са били продадени на Ellinikos Xrysos представлява несъвместима помощ в полза на Ellinikos Xrysos, както и че размерът на данъка, който е трябвало да бъде платен от Ellinikos Xrysos за придобиването на мините и земята, също представлява несъвместима помощ в полза на Ellinikos Xrysos.
(170)
В съответствие с ДФЕС и установената съдебна практика на Съда на Европейския съюз, Комисията е компетентна да реши дали съответната държава трябва да отмени или да измени помощта, когато се установи, че тя е несъвместима с общия пазар (44). Съдът също така нееднократно е постановявал, че задължението на дадена държава да отмени помощ, счетена от Комисията за несъвместима с общия пазар, цели да възстанови съществувалата преди това ситуация (45). В този контекст Съдът е постановил, че целта е постигната, когато получателят е изплатил сумите, предоставени чрез неправомерна помощ, като така се е отказал от преимуществото, което е имал над конкурентите си на пазара, и ситуацията от преди плащането на помощта е възстановена (46).
(171)
Съгласно горепосочената съдебна практика, член 14 от Регламент (ЕО) № 659/99 на Съвета (47) предвижда, че „когато са взети отрицателни решения в случаи с неправомерна помощ, Комисията решава съответната държава-членка да вземе всички необходими мерки за възстановяване на помощта от получателя.“
(172)
Поради това, като се има предвид, че разглежданите мерки се считат за неправомерна и несъвместима помощ, размерите на помощта трябва да бъдат възстановени, за да се възстанови ситуацията, която е съществувала на пазара преди предоставянето на помощта. Началният момент за възстановяването на сумата следва да бъде датата на предоставяне на предимството на получателя, т.е. датата, на която помощта е предоставена на разположение на получателя, който трябва да плати лихва за възстановяване до датата на нейното действително възстановяване.
(173)
Елементът на несъвместима помощ, който се съдържа в мерките е съчетание от а) разликата между пазарната стойност на активите на мините Cassandra и цената, по която те са били продадени на Ellinikos Xrysos (14 млн. EUR) и б) размерът на данъка, който е трябвало да бъде платен от Ellinikos Xrysos за придобиването на активите, т.е. мините и земята (1,34 млн. EUR). Сумата от посочените по-горе стойности е 15,34 млн. EUR.
(174)
Освен това, по отношение на възстановяването Комисията отбелязва, че член 4 от договора за продажба от 2003 г. е включвал две разпоредби за анулиране, които предвиждат, че Ellinikos Xrysos може да анулира продажбата в случай на: а) издаване на административен или правен акт от гръцките органи за промяна на статута на разрешителните за експлоатация на мини; или б) съдебно решение (свързано със статута на разрешителните за експлоатация на мини) за спиране на операциите или реализиране на инвестиционния план. И в двата случая дружество Ellinikos Xrysos е трябвало да върне активите на гръцката държава и да му бъде възстановена общата сума в размер на 11 млн. EUR с възможност за плащане на допълнително възнаграждение.
(175)
Гръцките органи са изтъкнали, че тези две разпоредби могат да бъдат приведени в действие посредством решение на Комисията относно възстановяването на несъвместима помощ. Определя се дали случаят е такъв от начина на тълкуване на договора и националното законодателство. Ако, при все това, разпоредбите бъдат приведени в действие, това не следва да окаже никакво въздействие върху задължението на Гърция за възстановяване на размера на помощта, посочен в настоящото решение,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Държавната помощ в размер на 15,34 млн. EUR, предоставена неправомерно от Гърция на Ellinikos Xrysos SA в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз посредством продажба на активи и земя по стойност по-ниска от тяхната стойност и освобождаване от свързаните с продажбата данъци, с цел запазване на заетостта, опазване на околната среда и създаване на стимул за потенциалните купувачи на мините Cassandra, е несъвместима с вътрешния пазар.
Член 2
1. Гърция ще възстанови от получателя помощта, посочена в член 1.
2. В сумите, които трябва да бъдат възстановени, ще се включват и лихвите от датата, на която сумите са били предоставени на разположение на получателя, до тази на тяхното реално възстановяване.
3. Лихвите ще се изчисляват на база, съставена в съответствие с глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията (48) и Регламент (ЕО) № 271/2008 на Комисията (49) за изменение на Регламент (ЕО) № 794/2004.
4. Гърция ще прекрати всички неизвършени плащания по посочената в член 1, параграф 1 помощ, считано от датата на приемане на настоящото решение.
Член 3
1. Възстановяването на помощта, посочена в член 1 ще се извърши незабавно и ефективно.
2. Гърция ще осигури прилагането на настоящото решение в срок от четири месеца от датата на уведомяване за него.
Член 4
1. В срок от два месеца от уведомяването за настоящото решение, Гърция ще предостави на Комисията следната информация:
а)
общата сума (основна сума и лихви) за възстановяване от получателя;
б)
подробно описание на вече предприетите и планираните мерки за изпълнение на настоящото решение;
в)
документи, доказващи, че на получателя е наредено да възстанови помощта.
2. Гърция ще информира редовно Комисията за напредъка по националните мерки, предприети за прилагане на настоящото решение, до окончателното възстановяване на помощта, посочена в член 1. При поискване от страна на Комисията, Гърция ще предоставя незабавно информация за вече предприетите и планираните мерки за изпълнение на настоящото решение. Освен това тя ще предоставя подробна информация относно сумите на помощта и лихвите, които вече са възстановени от получателя.
Член 5
Адресат на настоящото решение е Гърция.
Съставено в Брюксел на 23 февруари 2011 година.
SKLEP KOMISIJE
z dne 23. februarja 2011
o državni pomoči C 48/08 (ex NN 61/08), ki jo je Grčija odobrila podjetju Ellinikos Xrysos SA
(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 1006)
(Besedilo v grškem jeziku je edino verodostojno)
(Besedilo velja za EGP)
(2011/452/EU)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) PDEU,
ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,
ob upoštevanju odločitve Komisije, da začne postopek na podlagi člena 108(2) PDEU (1) glede ukrepa pomoči št. C 48/08 (ex NN 61/08) (2),
po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi določbami, in ob upoštevanju teh pripomb,
ob upoštevanju naslednjega:
I POSTOPEK
(1)
Komisija je 9. julija 2007 prejela pritožbo, da naj bi Grčija sprejela dva ukrepa o dodelitvi državne pomoči podjetju Ellinikos Xrysos SA (v nadaljevanju: Ellinikos Xrysos). Po večkratni izmenjavi informacij je Komisija 10. decembra 2008 začela formalni postopek preiskave v zvezi z domnevnimi ukrepi.
(2)
Grčija je 23. februarja 2009 predložila svoje pripombe na odločitev Komisije o začetku postopka.
(3)
Odločitev o začetku postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije10. marca 2009 (3). Pripombe so predložile štiri zainteresirane strani: podjetje Ellinikos Xrysos, upravičenec domnevnih ukrepov, dne 10. aprila 2009; družba European Goldfields Ltd, glavni delničar Ellinikos Xrysos, dne 10. aprila 2009; sindikati rudnikov Cassandra dne 2. aprila 2009 in Hellenic Mining Watch, grško združenje, katerega cilj je „varstvo okolja in zaščita javnosti pred negativnimi posledicami rudarjenja ter varovanje nacionalnega bogastva“ (4), dne 6. aprila 2009.
(4)
Pripombe so bile posredovane Grčiji v dopisih z dne 6. maja 2009 in 7. julija 2009. Grčija je odgovorila na pripombe zainteresiranih strani v dopisih z dne 3. junija 2009, 20. julija 2009 in 23. septembra 2009.
(5)
Komisija je od grških organov 19. junija 2009, 11. decembra 2009 in 22. aprila 2010 zahtevala dodatne informacije, pri čemer sta Grčija in podjetje Ellinikos Xrysos odgovorila v dopisih z dne 23. julija 2009, 29. julija 2009, 15. januarja 2010, 11. februarja 2010, 12. februarja 2010, 4. maja 2010 in 27. maja 2010. Uradniki Komisije in grški organi so si maja 2010 po elektronski pošti dodatno neuradno izmenjali informacije. Sestanka med uradniki Komisije in grškimi organi sta potekala 11. februarja 2009 in 24. junija 2010, med uradniki Komisije in domnevnim upravičencem pa 2. februarja 2009 in 26. junija 2009.
II PODROBEN OPIS POMOČI
II.a OSNOVNE INFORMACIJE O RUDARSKIH PRAVICAH IN DOVOLJENJIH
(6)
Rudarska pravica je pravica do vstopa in zavzetja določenega dela zemljišča zaradi izkoriščanja tega zemljišča bodisi s podzemnimi izkopavanji ali deli na prostem, da se na ta način pridobijo rudnine, ki se lahko tam nahajajo. Prenese se skupaj z zemljiščem, predvidenim za rudarjenje, ki je njen sestavni del.
(7)
Rudarska pravica se razlikuje od rudarskega dovoljenja, ki omogoča opravljanje rudarskih dejavnosti. Podelijo jo pristojni organi po opravljeni oceni poročil o izvedljivosti in predloženih okoljskih študij. V obravnavanem primeru je v času prodaje iz leta 2003 rudarska dovoljenja odobrilo ministrstvo za razvoj.
II.b UPRAVIČENEC
(8)
Ellinikos Xrysos je veliko grško rudarsko podjetje, dejavno na področju rudarjenja zlata, bakra, svinca, srebra in cinka. Leta 2009 je njegov promet znašal 44,7 milijona EUR (z dobičkom po odbitku davka 1,7 milijona EUR), imelo pa je približno 350 zaposlenih. V času zadevnih ukrepov pomoči (glej odstavke 11 in 16-18) se je podjetje Ellinikos Xrysos uvrščalo med velika podjetja, saj je bilo povezano z velikim podjetjem. Priporočilo Komisije 2003/361/ES z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, majhnih in srednje velikih podjetij (5) navaja naslednje: a) kategorijo mikro, majhnih in srednje velikih podjetij sestavljajo podjetja, ki imajo manj kakor 250 zaposlenih ter letni promet, ki ne presega 50 milijonov EUR in/ali letno bilančno vsoto, ki ne presega 43 milijonov EUR (Priloga, naslov 1, člen 2(1)); b) da bi se iz kategorije skupin majhnih in srednje velikih podjetij lahko izločila tista, katerih gospodarska moč lahko presega moč pristnih majhnih in srednje velikih podjetij, je treba razlikovati med različnimi vrstami podjetij glede na to, ali so neodvisna (odstavek 9 uvodne izjave); c) „neodvisno podjetje“ je podjetje, ki ni razvrščeno kot povezano podjetje (Priloga, naslov 1, člen 3(1)); in d); „povezano podjetje“ je podjetje, ki ima večino glasovalnih pravic delničarjev ali družbenikov v drugem podjetju (Priloga, naslov 1, člen 3(3)(a)). V obravnavanem primeru je bilo decembra 2003 (čas prodaje leta 2003) 53,3 % delnic Ellinikos Xrysos (160 000 delnic od skupno 300 000 delnic) v lasti podjetja Greek Mines SA, podružnice podjetja Aktor SA. Letni promet podjetja Aktor za pretekli dve leti, tj. 2001 in 2002, je znašal 120,9 milijona EUR oziroma 302,6 milijona EUR. Poleg tega je njegova bilančna vsota v teh dveh letih znašala 151,9 milijona EUR oziroma 260 milijonov EUR (6). Ti podatki Aktor uvrščajo med velika podjetja. Torej je bilo podjetje Ellinikos Xrysos v času zadevnih ukrepov pomoči veliko podjetje.
(9)
Sedanji družbeniki Ellinikos Xrysos so European Goldfields Greece BV (65 % delnic), Hellas Gold BV (30 % delnic) in Aktor SA, grško gradbeno in energetsko podjetje (5 % delnic). European Goldfields Greece BV in Hellas Gold BV sta podružnici European Goldfields Ltd, kanadskega podjetja, ki se ukvarja z nakupom, raziskovanjem in razvojem rudninskih nahajališč na Balkanu.
(10)
Podjetje Ellinikos Xrysos je lastnik in upravljavec rudnikov Cassandra. Rudnike, skupaj z rudarskimi pravicami, je kupilo od grške države decembra 2003. Rudniki Cassandra se nahajajo na severu Grčije. Vključujejo rudnike zlata Olympias in Skouries ter rudnike bakra in cinka Stratoni.
(11)
Pred letom 2003 so bili rudniki Cassandra v lasti podjetja TVX Hellas SA, ki jih je leta 1995 na podlagi odprtega javnega razpisa kupilo od grške države za 11 milijard GRD (približno 39,8 milijona EUR (7)).
(12)
Leta 2002 je grški državni svet razveljavil dovoljenja rudnikov Cassandra za rudarske dejavnosti in predelavo zlata, zlasti za rudnike Olympias in Stratoni. Dovoljenja za rudarske dejavnosti in predelavo zlata so bila razveljavljena zaradi okoljskih razlogov, ki so bili ocenjeni kot resni. Rudarsko dovoljenje za Stratoni je bilo razveljavljeno, ker ga je grška država izdala nezakonito prek organa, ki za to ni bil pooblaščen.
(13)
Potem ko je državni svet razveljavil dovoljenja, je pristojno ministrstvo za razvoj izdalo dva akta, ki se nanašata na Stratoni: 1) odredbo za prekinitev obratovanja rudnika Stratoni z dne 7. januarja 2003; in 2) odredbo za sprejem dodatnih varnostnih ukrepov v rudniku Stratoni z dne 29. januarja 2003. Ministrstvo za razvoj je 18. februarja 2003 na podlagi sklepa državnega sveta o razveljavitvi izdalo še en akt, ki je dovoljeval začetek obratovanja v rudniku Stratoni in razveljavil predhodna akta z dne 7. in 29. januarja 2003. Akt z dne 18. februarja 2003 je bil veljaven v času prodaje rudnikov podjetju Ellinikos Xrysos.
(14)
Tudi zaradi zgoraj navedene razveljavitve dovoljenj rudnikov Cassandra za rudarske dejavnosti in predelavo zlata je Kinross (kanadsko rudarsko podjetje), ki je lastnik TVX Hellas, ustavilo njegovo financiranje, da bi ohranilo vrednost za delničarje. Zaradi tega je TVX Hellas moral prijaviti stečaj.
II.c UKREP 1: CENA PRODAJE POD TRŽNO VREDNOSTJO
(15)
Rudniki Cassandra so bili 12. decembra 2003 od podjetja TVX Hellas preneseni na grško državo za 11 milijonov EUR v postopku zunajsodne poravnave, v okviru katerega je bil opravljen obračun medsebojnih terjatev (terjatev podjetja TVX Hellas do Grčije je znašala 293,5 milijona EUR). Istega dne je grška država rudnike Cassandra prodala podjetju Ellinikos Xrysos za 11 milijonov EUR brez predhodne ocene sredstev ali odprtega javnega razpisa. Prodaja je vključevala: a) rudnike Stratoni, Skouries in Olympias, skupaj s pripadajočimi rudarskimi pravicami; b) zemljišče; c) zaloge rudnin; in d) osnovna sredstva (rudarska in predelovalna oprema, hiše za delavce in industrijska poslopja). Po navedbah grških organov je bil namen ukrepa najti lastnika, ki bi bil pripravljen upravljati rudnike ter tako zaščititi delovna mesta in okolje.
II.d UKREP 2: OPUSTITEV OBVEZNOSTI PLAČILA DAVKA IN ZMANJŠANJE PRAVNIH STROŠKOV
(16)
Grčija je rudnike Cassandra prodala podjetju Ellinikos Xrysos na podlagi pogodbe, sklenjene med obema pogodbenima strankama in ratificirane z zakonom 3220/2004 (8). Po tem zakonu je bilo podjetje Ellinikos Xrysos oproščeno vseh davkov. Prav tako so bili pravni in drugi stroški zmanjšani na samo 5 % dejanskega zneska, ki bi se običajno moral plačati. Po navedbah grških organov je bil namen ukrepa ustvariti spodbudo za potencialne kupce, saj je bila vrednost rudnikov negativna.
(17)
Po grški zakonodaji (9) davek na prenos nepremičnin znaša 7 % od vrednosti prenesene lastnine za prvih 15 000 EUR in 9 % za preostali znesek. Poleg tega grški rudarski zakonik (10) predpisuje poseben davek za prenos rudarskih pravic, ki je 5 % od vrednosti prenesene pravice (tj. od vrednosti rudnika).
(18)
V tem sklepu je Komisija izračunala, da je celotna pomoč znašala 15,34 milijona EUR za ukrepa 1 in 2, pri čemer je preučila:
(a)
vrednost vseh treh rudnikov (Stratoni, Olympias in Skouries), ki sestavljajo rudnike Cassandra, na podlagi gospodarskih dejavnikov, ki so bili veljavni v času prodaje, in tudi operativne sposobnosti teh rudnikov (za podrobno analizo glej odstavke 63-79);
(b)
vrednost zemljišča rudnikov Cassandra, kakor je bila izračunana v poročilu o oceni (glej odstavek 19), in v primerjavi s ceno, ki je bila plačana za večji del istega zemljišča na odprtem javnem razpisu iz leta 1995 (za podrobno analizo glej odstavke 80-90);
(c)
vrednost zalog rudnin, ki jih je podjetje Ellinikos Xrysos pridobilo pri prodaji iz leta 2003, na podlagi istega poročila o oceni (za podrobno analizo glej odstavke 91-97);
(d)
znesek davka, katerega plačila je bilo podjetje Ellinikos Xrysos v prodajni pogodbi oproščeno (za podrobno analizo glej odstavke 118-124).
(19)
V odločitvi o začetku postopka z dne 10. decembra 2008 se je Komisija spraševala, ali je Grčija rudnike Cassandra prodala podjetju Ellinikos Xrysos po njihovi tržni vrednosti, saj je bila prodaja izvedena brez odprtega javnega razpisa ali neodvisne ocene sredstev, in tudi, ali je takšna prodaja pod tržno vrednostjo združljiva s PDEU. Pri tem se je sklicevala na poročilo o oceni sredstev rudnikov Cassandra, ki je bilo izdano v imenu European Goldfields, delničarja podjetja Ellinikos Xrysos. V skladu s tem poročilom je bila poštena tržna vrednost sredstev rudnikov Cassandra ocenjena na 500 milijonov USD (enakovredno 411 milijonom EUR na dan 30. junija 2004 ob upoštevanju menjalnega tečaja na ta dan, ki je bil 1,2155 USD/EUR (11)). Poročilo (v nadaljevanju: poročilo Behre Dolbear) je izdalo podjetje Behre Dolbear International Ltd, ki je po besedah European Goldfields „eminenten mednarodni svetovalec za rudarsko industrijo“ (12).
(20)
Komisija je prav tako sprožila vprašanje, ali opustitev obveznosti plačila davka in zmanjšanje pravnih stroškov predstavljata oprostitev finančnih obveznosti do države, ki je združljiva s PDEU.
III PRIPOMBE GRČIJE IN ZAINTERESIRANIH STRANI
III.a PRIPOMBE GRČIJE IN UPRAVIČENCA
(21)
Pripombe Grčije in upravičenca se večinoma ujemajo, zato jih bo Komisija predstavila skupaj v odstavkih 22-31.
(22)
Po navedbah grških organov in upravičenca je Grčija pri prodaji v letu 2003 delovala kot posrednik samo zato, ker podjetje TVX Hellas, ki je bilo sredi stečajnega postopka, rudnikov ni moglo prodati neposredno podjetju Ellinikos Xrysos. Trdijo tudi, da Grčija nikoli ni bila lastnica rudnikov in ni prejela nobenega denarja od prodaje v letu 2003, saj je bilo 11 milijonov EUR neposredno plačanih podjetju TVX Hellas. Nadalje navajajo, da je prodajna transakcija leta 1995 potekala med TVX Hellas in prejšnjim lastnikom, zasebnim podjetjem, ki je bilo v postopku likvidacije, in da v prodajo v letu 2003 niso bila vključena nobena državna sredstva.
(23)
Poleg tega grški organi in upravičenec trdijo, da je bila v času prodaje tržna vrednost rudnikov Cassandra zmanjšana ali celo negativna zaradi dolgotrajne prekinitve obratovanja in razveljavitve rudarskih dovoljenj. Na negativno tržno vrednost rudnikov kaže tudi dejstvo, da je Kinross, lastnik TVX Hellas in nosilec dejavnosti v tržnem gospodarstvu, rudnikom pripisal negativno vrednost, ko je kapitaliziral precejšnje izgube iz svoje naložbe. Trdijo, da je pozitivna cena, ki jo je plačal Ellinikos Xrysos, prav tako zasebno podjetje, utemeljena v razveljavitveni klavzuli pogodbe, ki je odpravila kupčevo tveganje. Poleg tega navajajo, da se zemljišče, ki ga je kupilo rudarsko podjetje, lahko uporablja samo za rudarske dejavnosti in nima tržne vrednosti, saj grška zakonodaja daje prednost rudarskim dejavnostim na takšnih območjih. Dokazujejo torej, da je zmanjšanje vrednosti rudarskih pravic zaradi dolgotrajne prekinitve obratovanja in razveljavitve rudarskih dovoljenj vodilo tudi k zmanjšanju vrednosti zemljišča. Glede zalog zlata, ki so bile del sredstev, prodanih podjetju Ellinikos Xrysos, pa trdijo, da so imele v letu 2003 negativno vrednost zaradi razmeroma nizke cene zlata in dokaj visokih povezanih stroškov, npr. za prevoz in predelavo.
(24)
Poleg zgoraj navedenega in z vidika meril tržnega gospodarstva, ki jih je treba pri transakciji upoštevati, grški organi in upravičenec trdijo, da ta merila vključujejo tudi okoljska in socialna vprašanja, povezana s podobo podjetja in zadovoljstvom zaposlenih. To še podkrepi dejstvo, da je TVX Hellas, subjekt tržnega gospodarstva, s plačilom ustreznega nadomestila upošteval tudi vprašanja, povezana z delovno silo in okoljem. Trdijo tudi, da bi v primeru, da rudniki ne bi bil prodani, grška država morala kriti precejšnje okoljske stroške, ki bi znašali okoli 15,7 milijona EUR. Hkrati navajajo, da ceno, ki jo je plačalo podjetje Ellinikos Xrysos, upravičujejo tudi merila tržnega gospodarstva, saj je bila enaka ceni, ki jo je zahtevalo zasebno podjetje TVX Hellas. Po navedbah Grčije in upravičenca bi podjetje TVX Hellas zahtevalo višjo ceno, če bi jo lahko. Navajajo še, da je bila cena, ki jo je plačalo podjetje Ellinikos Xrysos, enaka knjigovodski vrednosti sredstev v finančnih izkazih podjetja TVX Hellas. Ne nazadnje zatrjujejo, da je cena iz prodaje v letu 2003 predstavljala realno vrednost rudnikov, torej vrednost rudnika Stratoni, saj je samo ta rudnik obratoval. Glede rudnika Skouries Grčija in upravičenec trdita, da se tam nikoli ni izvajala nobena rudarska dejavnost ali naložba razen rudarskega raziskovanja, ki ga je podjetje TVX Hellas izvajalo pred prodajo v letu 2003. Prav tako menita, da je treba v izgradnjo rudarske infrastrukture v Skouries vložiti veliko sredstev. Iz zgoraj navedenih razlogov trdita, da prodaja iz leta 2003 podjetju Ellinikos Xrysos ni zagotovila prednosti.
(25)
Kar zadeva poročilo Behre Dolbear, niti Grčija niti upravičenec ne dvomita v verodostojnost podjetja Behre Dolbear. Vendar oba nasprotujeta poročilu, pri čemer trdita, da ga ni mogoče upoštevati, saj je bil njegov namen pritegniti pozornost vlagateljev, časovna umestitev poročila (junij 2004) pa ne sovpada s prodajo (december 2003). Trdita tudi, da se vrednost rudnikov po oceni Behre Dolbear nanaša na sredstva skupaj s pripadajočimi rudarskimi dovoljenji, medtem ko je podjetje Ellinikos Xrysos kupilo samo sredstva, rudarska dovoljenja pa naj bi pozneje odobrila grška država. Poleg tega dokazujeta, da se poročilo ne nanaša na prodana sredstva, temveč na vrednost Ellinikos Xrysos kot delujočega podjetja, kar potemtakem ne odraža vrednosti sredstev, ki jih je grška država prodala decembra 2003. Ne nazadnje navajata, da je Behre Dolbear na strani 37 poročila v tabeli 5.3 neto sedanjo vrednost rudnikov Cassandra, ki so v fazi pred začetkom proizvodnje, ocenil kot negativno, in sicer - 2,59 milijona USD, kar pomeni, da je bila dejansko plačana cena (11 milijonov EUR) nad tržno vrednostjo rudnikov.
(26)
Če pa se kljub temu uporabi poročilo Behre Dolbear, Grčija trdi, da je od treh različnih metod, predstavljenih v poročilu, sprejemljiv samo dohodkovni pristop, ki je primarna, mednarodno priznana metoda vrednotenja, in še to samo glede na njegov datum veljavnosti ter pod pogojem, da se odobrijo rudarska dovoljenja in izvedejo večje naložbe.
(27)
Grški organi in upravičenec priznavajo, da je Grčija sredstva prodala neposredno podjetju Ellinikos Xrysos brez odprtega javnega razpisa ali predhodne ocene, in sicer zaradi časovnih omejitev za zaščito delovnih mest in okolja. Navajajo tudi, da je imelo podjetje TVX Hellas 293,5 milijona EUR terjatev do Grčije zaradi škode, ki je izhajala iz naložb v rudnike (ki so prenehali obratovati po sklepih o razveljavitvi iz leta 2002) in stroškov, povezanih z varstvom okolja. Trdijo, da prodajna pogodba ni vsebovala nobene klavzule o minimalnem številu zaposlenih, saj ne glede na to, da rudarska dejavnost zahteva veliko število delavcev, ni mogoče številčno opredeliti obveznosti ohranitve delovnih mest. Na koncu pojasnjujejo, da bi se v primeru, če bi Komisija izdala nalog za izterjavo, lahko vložila zahteva po razveljavitvi pogodbe, pri čemer bi morala grška država podjetju vrniti 11 milijonov EUR, sredstva pa bi se vrnila državi.
(28)
Nadalje grški organi dokazujejo, da se je bilo mogoče sklicevati na vrednost, določeno v odprtem javnem razpisu iz leta 1995, in da se vrednost zemljišča od takrat ni spremenila. Grški organi menijo, da je metoda, uporabljena v poročilu Behre Dolbear (metoda dohodkovnega pristopa), sprejemljiva, vendar samo glede na datum poročila (30. junij 2004) in pod pogojem, da se odobrijo rudarska dovoljenja in izvedejo večje naložbe. Na koncu grški organi priznavajo, da je imel Stratoni v času prodaje veljavna rudarska dovoljenja, torej je rudnik obratoval in izpolnjeval klavzulo iz poročila Behre Dolbear o „objektu v fazi pred začetkom proizvodnje“.
(29)
Glede opustitve obveznosti plačila davka in zmanjšanja pravnih stroškov upravičenec navaja, da se zakonsko predpisani davek na prenos rudnikov v obravnavanem primeru ni uporabljal. Še več, po navedbah Grčije naj bi bila vrednost rudnikov negativna, kar pomeni, da je bilo treba spodbuditi potencialne kupce. Grčija tudi utemeljuje, da člen 173 grškega rudarskega zakonika predpisuje davčno stopnjo okoli 5 %, vendar samo za transakcije „proti nadomestilu“ („με επαχθή αιτία“), kar po navedbah Grčije pomeni transakcije, ki jih sprožijo nezgodni dogodki, na primer smrt lastnika, medtem ko v obravnavanem primeru to ni prišlo v poštev. Poleg tega upravičenec trdi, da prodajna pogodba še ni dokončna zaradi razveljavitvene klavzule, zato bi bilo prenagljeno naložiti kakršen koli davek. Ne nazadnje upravičenec zagovarja, da zmanjšanje pravnih stroškov ne vključuje državnih sredstev, saj so odvetniki zasebni strokovnjaki, davki in dajatve za njihove honorarje pa so bili ustrezno poravnani.
(30)
Grčija se strinja, da se davek po stopnji od 7 % do 9 % dejansko plača v vseh primerih prodaje zemljišča ne glede na to, ali prodaja vključuje sredstva podjetja ali sredstva zasebnikov.
(31)
Na koncu oba, Grčija in upravičenec, trdita, da tudi če bi prodaja iz leta 2003 pomenila pomoč v korist Ellinikos Xrysos, je bilo to podjetje upravičeno do pomoči v skladu s Smernicami o regionalni pomoči iz leta 1998 in v skladu z Večsektorskim okvirom o regionalni pomoči za velike investicijske projekte iz leta 2002, oba veljavna v času prodaje, saj se podjetje nahaja v regiji, ki je upravičena na podlagi člena 107(3)(a) PDEU. Upravičenec prav tako zagovarja, da bi bil lahko upravičen do pomoči v skladu z Uredbo o splošnih skupinskih izjemah, Smernicami o državni pomoči za varstvo okolja iz leta 2008 in členom 107(3)(c) PDEU, saj se je zadevna naložba nanašala na sektor in regijo, ki sta bistvenega nacionalnega pomena. Kar zadeva opustitev obveznosti plačila davka, je po navedbah upravičenca davek znašal 38 000 EUR, torej je bil nižji od praga de minimis (100 000 EUR v obdobju treh let) (13) in ni imel za posledico nobene koristi za podjetje Ellinikos Xrysos.
III.b PRIPOMBE DRUGIH ZAINTERESIRANIH STRANI
(32)
Komisija je na odločitev o začetku postopka prejela pripombe tudi od združenja Hellenic Mining Watch (14). Hellenic Mining Watch trdi, da sredstva rudnikov Cassandra vključujejo tudi precej nepremičnin, ki znatno povečajo skupno vrednost rudnikov, vendar niso bile upoštevane v poročilu Behre Dolbear. Hellenic Mining Watch zavrača razloge v zvezi z brezposelnostjo, ki naj bi upravičevali prenos rudnikov brez skladnosti s pravnimi postopki, pri čemer trdi da prodajna pogodba podjetju Ellinikos Xrysos ni nalagala nobene obveznosti, da mora zaposliti določeno oziroma minimalno število delavcev.
(33)
Enako Hellenic Mining Watch zavrača tudi okoljske razloge, ki naj bi upravičevali prenos rudnikov brez skladnosti s pravnimi postopki, pri čemer trdi da člen 1 prodajne pogodbe iz leta 2003 podjetje Ellinikos Xrysos razbremenjuje vsakršne odgovornosti za škodo, povzročeno okolju, če je takšna škoda ali vzrok zanjo nastal pred objavo zakona o ratifikaciji prodajne pogodbe. Ne nazadnje Hellenic Mining Watch domneva, da sredstva rudnikov vključujejo tudi zaloge rudnin z vsebnostjo zlata, in sicer v znatni vrednosti 80 milijonov EUR, ki niso bile navedene v prodajni pogodbi, sklenjeni s podjetjem Ellinikos Xrysos.
(34)
Grčija v svojem odgovoru na pripombe Hellenic Mining Watch ponovi svoje stališče, da podjetje Ellinikos Xrysos ni prejelo nobene državne pomoči. Grčija zlasti trdi, da ni bila niti lastnik niti prodajalec rudnikov, temveč zgolj posrednik v transakciji med dvema zasebnima strankama. Poleg tega Grčija meni, da so domneve Hellenic Mining Watch nejasne, netočne in protislovne. Grčija tudi trdi, da si združenje Hellenic Mining Watch prizadeva za to, da se rudniki Cassandra vrnejo državi, saj je njegov končni cilj varstvo okolja.
(35)
Na koncu je Komisija prejela pripombe na odločitev o začetku postopka tudi od sindikatov rudnikov Cassandra (15), ki dvomijo, da ukrepi pomenijo nezakonito državno pomoč in opozarjajo na prispevek rudnikov h gospodarstvu in zaposlovanju.
IV OCENA POMOČI
(36)
Na podlagi zgornjih dejstev in navedb Grčije ter drugih tretjih oseb bo Komisija v naslednjem poglavju ocenila zadevne ukrepe. Prvič, Komisija bo ocenila obstoj pomoči v ukrepih, ki se preiskujejo, da bi ugotovila, ali gre za pomoč ali ne (podpoglavje IV.a). Drugič, kjer ukrep dejansko vključuje pomoč, bo Komisija ocenila njegovo združljivost z notranjim trgom (podpoglavje IV.b).
IV.a OBSTOJ POMOČI V SMISLU ČLENA 107(1) PDEU
(37)
Da bi ugotovila, ali nek ukrep pomeni pomoč, mora Komisija oceniti, ali sporni ukrep izpolnjuje pogoje iz člena 107(1) PDEU, ki določa naslednje: „Razen če Pogodbi ne določata drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“.
(38)
Na podlagi te določbe bo Komisija tu ocenila, ali sporni ukrepi v korist Ellinikos Xrysos pomenijo državno pomoč.
UKREP 1: CENA PRODAJE POD TRŽNO VREDNOSTJO
a. Ugodnost
(39)
Če država proda neko sredstvo po ceni, ki je pod tržno vrednostjo, to zagotovi prednost kupcu (ki prejme sredstvo po subvencionirani ceni), kar lahko pomeni državno pomoč. V nasprotju s tem je neko sredstvo prodano po tržni vrednosti (zaradi česar je državna pomoč izključena), če neodvisni cenilec določi in uskladi prodajno ceno ali kadar se prodaja izvede s konkurenčnim, odprtim, preglednim in brezpogojnim javnim razpisom, pri katerem je izbran najboljši ponudnik (16).
(40)
V obravnavanem primeru so bili rudniki Cassandra prodani brez odprtega javnega razpisa ali kakršne koli ocene. Da bi se izognila dodelitvi državne pomoči, mora država delovati kot racionalen zasebni lastnik, tj. „prodajalec v tržnem gospodarstvu“, ki si prizadeva doseči najboljši finančni izid od prodaje. Zato je Komisija v obravnavanem primeru ocenila, ali je grška država delovala kot prodajalec v tržnem gospodarstvu.
(41)
Grški organi in upravičenec trdijo, da se morajo tudi okoljska in socialna vprašanja šteti kot merila tržnega gospodarstva, saj so povezana s podobo podjetja in zadovoljstvom zaposlenih. To trditev naj bi po njihovem mnenju podpiralo dejstvo, da je podjetje TVX Hellas, nosilec dejavnosti v tržnem gospodarstvu, upoštevalo tudi vprašanja, povezana z delovno silo in okoljem, s tem ko je izplačalo nadomestila svojim zaposlenim, vključno za pretekle okoljske obveznosti (obveznosti pred prodajo iz leta 2003). Trdijo, da bi udeleženec v tržnem gospodarstvu na enak način soglašal z nižjo ceno, da bi izpolnil okoljske in socialne pogoje.
(42)
Komisija ne more sprejeti tega argumenta. Okoljska in socialna vprašanja po svoji naravi sodijo v okvir javne politike, ki jo vodijo javni organi. Prodajalec v tržnem gospodarstvu lahko upošteva vprašanja brezposelnosti in okoljska vprašanja, čeprav v omejenem obsegu, da zaščiti ali poveča svoj poslovni ugled kot subjekt s socialno in okoljsko odgovornostjo, vendar to ne sme pomembno vplivati na njegove finančne interese. V okviru prodaje bi racionalen prodajalec v tržnem gospodarstvu vsekakor ocenil in opredelil vsa plačila ali stroške, ki izhajajo iz teh vprašanj, da bi se odločil, kako bi ti lahko vplivali na sprejemljivo ceno. V obravnavanem primeru Komisija ugotavlja, da pogodba ne vsebuje nobenih takšnih finančnih specifikacij, Grčija pa tudi ni prikazala, da je v času prodaje naredila kakršno koli oceno takšnih finančnih stroškov.
(43)
Poleg tega grški organi in upravičenec trdijo, da so imeli rudniki negativno tržno vrednost, na kar kaže tudi dejstvo, da je Kinross, lastnik TVX Hellas in nosilec dejavnosti v tržnem gospodarstvu, rudnikom pripisal negativno vrednost, ko je kapitaliziral precejšnje izgube iz svoje naložbe.
(44)
Komisija ne more sprejeti tega argumenta. Podjetje TVX Hellas je ustavilo svoje poslovanje v rudnikih Cassandra zato, ker je državni svet razveljavil rudarska dovoljenja. Vendar je Stratoni imel veljavno rudarsko dovoljenje v času, ko ga je podjetje TVX Hellas prodalo Grčiji (glej odstavek 13), medtem ko je bilo dovoljenje za Olympias še vedno razveljavljeno. Na podlagi tega Komisija meni, da je bila odločitev podjetja TVX Hellas, da proda rudnike Cassandra, povezana z neuspehom njegove znatne naložbe v Olympias. Torej je bilo ravnanje TVX Hellas povezano z vrednostjo naložbe v Olympias in ne z vrednostjo Stratoni.
(45)
Grški organi in upravičenec priznavajo, da je Grčija sredstva prodala neposredno podjetju Ellinikos Xrysos brez odprtega javnega razpisa ali predhodne ocene, in sicer zaradi časovnih omejitev za zaščito delovnih mest in okolja. V zvezi s tem tudi dokazujejo, da bi v primeru, če rudniki ne bi bil prodani, grška država morala kriti precejšnje okoljske stroške, ki bi znašali okoli 15,7 milijona EUR. Kar zadeva zaposlovanje, grški organi in upravičenec priznavajo, da prodajna pogodba ni vsebovala nobene klavzule o minimalnem številu zaposlenih, ter hkrati trdijo, da ni mogoče količinsko opredeliti obveznosti ohranjanja delovnih mest in da rudarska dejavnost zahteva veliko število delavcev.
(46)
V zvezi s tem Komisija ugotavlja, da vrednost prodanih sredstev pred prodajo nikakor ni bila ocenjena in da prodaja ni bila opravljena z odprtim postopkom, temveč v neposrednem stiku s kupcem. Kar zadeva okoljske stroške, ki naj bi jih nosila Grčija, Komisija ugotavlja, da o teh stroških ni nobenega sledu niti v pogodbi niti v katerem koli dokumentu iz tistega obdobja. Komisija tudi ugotavlja, da kupcu niso bile naložene nobene dodatne okoljske obveznosti poleg tistih, ki so določene v veljavni zakonodaji. Komisija meni, da bi zasebni prodajalec, preden bi določil prodajno ceno, skrbno ocenil in količinsko opredelil te stroške, če bi bili okoljski stroški dejavnik, ki vpliva na določitev cene v prodaji. Grčija ni dokazala, da je v času prodaje opravila takšno oceno ali količinsko opredelitev oziroma da je kakor koli drugače upoštevala tovrstne okoljske stroške.
(47)
Komisija prav tako ugotavlja, da prodajna pogodba iz leta 2003 ni vključevala klavzule, ki bi od kupca zahtevala, da ohrani ali ustvari minimalno število delovnih mest. Torej Komisija ne more sprejeti argumenta, da je bil kupec obremenjen z obveznostjo, da ohrani več delovnih mest, kot je bilo ekonomsko potrebno, saj prodajna pogodba ni vsebovala nobene obveznosti ohranjanja določenega števila zaposlenih. Zato Komisija meni, da z vidika zasebnega prodajalca noben argument, povezan s številom zaposlenih ali zaščito delovnih mest, ne more utemeljiti, zakaj je prodajna cena nižja od tržne cene rudnikov.
(48)
Tako Komisija na podlagi odstavkov 46 in 47 ne more sprejeti argumentov Grčije in upravičenca, navedenih v odstavku 45.
(49)
Kar zadeva zaščito delovnih mest in okolja (glej odstavek 45) Hellenic Mining Watch zavrača razloge v zvezi z brezposelnostjo, ki naj bi upravičevali prenos rudnikov brez skladnosti s pravnimi postopki, pri čemer trdi, da prodajna pogodba podjetju Ellinikos Xrysos ni nalagala nobene obveznosti, da mora zaposliti določeno oziroma minimalno število delavcev. Nadalje Hellenic Mining Watch trdi, da je podjetje Ellinikos Xrysos prejelo ugodnost, saj člen 1 prodajne pogodbe iz leta 2003 podjetje Ellinikos Xrysos razbremenjuje vsakršne odgovornosti za škodo, povzročeno okolju, če je takšna škoda ali vzrok zanjo nastal pred objavo zakona o ratifikaciji prodajne pogodbe.
(50)
V zvezi z drugo trditvijo Hellenic Mining Watch, ki je navedena zgoraj, Komisija ugotavlja, da prodajna pogodba iz leta 2003 dejansko razbremenjuje podjetje Ellinikos Xrysos vsakršne odgovornosti za škodo, povzročeno okolju, če je takšna škoda ali vzrok zanjo nastal pred objavo zakona o ratifikaciji prodajne pogodbe. Komisija meni, da zgornja pogodbena določba podjetju Ellinikos Xrysos ne zagotavlja posebne prednosti, neodvisno od prodajne cene. Klavzule o porazdelitvi različnih preteklih finančnih obveznosti med prodajalcem in kupcem so v zasebnih pogodbah pogoste. Navsezadnje stranke v postopku prodaje takšne klavzule upoštevajo pri določitvi prodajne cene. V obravnavanem primeru je torej končno vprašanje, ali je prodaja, ob upoštevanju njenih pogojev, odražala tržno vrednost rudnikov.
(51)
Grški organi in upravičenec trdijo, da prodaja iz leta 2003 podjetju Ellinikos Xrysosni ni zagotovila prednosti, saj je bila cena, ki jo je plačal Ellinikos Xrysos, enaka knjigovodski vrednosti sredstev v finančnih izkazih TVX Hellas, ki je bil lastnik rudnikov Cassandra pred grško državo.
(52)
Komisija ne more sprejeti tega argumenta. Komisija meni, da knjigovodske vrednosti podjetja TVX Hellas ni mogoče upoštevati pri oceni vrednosti sredstev, saj izhaja iz zmanjšanja vrednosti v knjigah podjetja za davčne namene (17) in predstavlja knjigovodsko vrednost sredstev. V skladu z ustaljeno sodno prakso (18) knjigovodska vrednost ni vedno enaka tržni vrednosti, kadar je cilj oceniti sredstva zaradi določitve njihove cene v prodaji. Poleg tega so bila zadevna sredstva prenesena na samostojni osnovi, zato se je zmanjšanje vrednosti, ki ga je izvedel prejšnji lastnik, nanašalo zgolj na njegovo lastno knjigovodstvo in obdavčitev.
(53)
Grški organi in upravičenec navajajo, da cena, ki jo je plačal Ellinikos Xrysos, temelji na merilih tržnega gospodarstva, saj je bila enaka ceni, ki jo je zahtevalo zasebno podjetje TVX Hellas. Navedeno podjetje bi zahtevalo višjo ceno, če bi jo lahko.
(54)
Komisija ne more sprejeti tega argumenta. Komisija ugotavlja, da je cena, ki jo je Grčija plačala podjetju TVX Hellas, izhajala iz medsebojne poravnave terjatev obeh strank. Komisija tudi ugotavlja, da je terjatev podjetja TVX Hellas do Grčije znašala 293,5 milijona EUR (glej odstavek 15). Po tej logiki bi bil končni izid poravnave lahko drugačen, če bi bile terjatve obeh strank drugačne, čeprav bi vključevala prodajo istih sredstev. Komisija torej meni, da poravnava terjatev ni odražala vrednosti prodanih sredstev.
(55)
Obenem Komisija ugotavlja, da so bile terjatve sestavljene iz zahtevkov za odškodnino, ki sta jih predložili obe stranki. Zahtevek Grčije se je zlasti nanašal na okoljsko škodo, ki naj bi jo povzročilo podjetje TVX Hellas. Zahtevek podjetja TVX Hellas pa se je nanašal na okoljske stroške in izgube iz naložb, ki naj bi jih podjetje utrpelo zaradi razveljavitve rudarskih dovoljenj v letu 2002. Komisija prav tako ugotavlja, da vrednost sredstev v času navedene poravnave nikakor ni bila ocenjena. Torej je bila cena 11 milijonov EUR za prodajo rudnikov Cassandra Grčiji povezana z domnevnimi obveznostmi obeh strank in ne z vrednostjo sredstev.
(56)
Na koncu Komisija ugotavlja, da je bila odločitev podjetja TVX Hellas, da proda rudnike Cassandra, povezana z neuspehom njegove znatne naložbe v Olympias, torej z vrednostjo naložbe v Olympias in ne z vrednostjo rudnika Stratoni. Podjetje Ellinikos Xrysos takšne naložbe ni izvedlo, zato ga neuspeh naložbe ni mogel prizadeti. Komisija meni, da je cena 11 milijonov EUR za prodajo rudnikov Cassandra Grčiji odražala samo poslovno razmerje med podjetjem TVX Hellas in Grčijo ter poseben položaj podjetja TVX Hellas v času prodaje. Zato ne more biti reprezentativna za ločen poslovni dogovor, kakor je bil sklenjen med Grčijo in podjetjem Ellinikos Xrysos.
(57)
Z vidika zgoraj navedenega (odstavki 54-56) Komisija sklepa, da ni bilo nobene povezave med poravnavo terjatev med Grčijo in TVX Hellas ter vrednostjo sredstev.
(58)
Na podlagi tega in za namene ugotavljanja, ali je prodajna cena odražala tržno vrednost sredstev, je Komisija sredstva razdelila v tri kategorije: a) rudniki; b) zemljišče in c) zaloge rudnin. Za izračun tržne vrednosti sredstev se je Komisija oprla na poročilo Behre Dolbear (glej odstavek 19). V zvezi z zemljiščem je Komisija preverila vrednost iz poročila tako, da je uporabila ceno, ki je bila za zadevno zemljišče plačana v prejšnjem razpisu iz leta 1995 (glej odstavek 11).
(59)
Grčija in upravičenec trdita, da poročila Behre Dolbear ni mogoče upoštevati, saj je bil njegov namen pritegniti pozornost vlagateljev. Komisija ne more sprejeti tega argumenta, saj je pritegnitev pozornosti vlagateljev bistven in zakonit namen vsakega poročila o oceni, izdanega v imenu nosilcev dejavnosti v tržnem gospodarstvu, ki si prizadevajo pridobiti sredstva na finančnih trgih. Pomembno je, da se preveri veljavnost vsake ocene, vendar zgolj dejstvo, da je namen poročila o oceni pritegniti vlagatelje, še ne zadostuje, da se poročilo diskreditira.
(60)
Grčija in upravičenec še navajata, da poročila ni mogoče upoštevati, ker njegova časovna umestitev (junij 2004) ni sovpadala s prodajo (december 2003).
(61)
Komisija ne more sprejeti tega argumenta. Čeprav poročilo Behre Dolbear dejansko nosi datum 30. junija 2004, Komisija ugotavlja, da se lahko šteje, da njegova vsebina časovno sovpada s prodajo iz decembra 2003, saj temelji na nihanju cen kovin v obdobju 1993-2003.
(62)
Grška država in podjetje Ellinikos Xrysos zatrjujeta, da se poročilo ne nanaša na prodana sredstva, temveč na vrednost Ellinikos Xrysos kot delujočega podjetja, in da zato ne odraža vrednosti sredstev, ki jih je grška država prodala decembra 2003. Komisija ne more sprejeti tega argumenta, saj poročilo navaja podrobno oceno vrednosti prodanih sredstev po posameznih postavkah, da bi se izračunala skupna vrednost podjetja.
a.a Izračun vrednosti rudnikov
a.a.1 Navedbe v zvezi z vrednostjo rudnikov
(63)
Grški organi in upravičenec trdijo, da je bila v času prodaje tržna vrednost rudnikov Cassandra zmanjšana ali celo negativna zaradi dolgotrajne prekinitve obratovanja in razveljavitve rudarskih dovoljenj. Utemeljujejo tudi, da je cena, ki je bila plačana v prodaji iz leta 2003, odražala vrednost rudnika Stratoni, saj je bil ta edini, ki je obratoval. Grčija zlasti priznava, da je imel Stratoni v času prodaje veljavna rudarska dovoljenja, torej je rudnik obratoval in izpolnjeval klavzulo iz poročila Behre Dolbear o „objektu v fazi pred začetkom proizvodnje“.
(64)
Komisija ugotavlja, da so sklepi o razveljavitvi iz leta 2002 vplivali samo na vrednost Olympias, saj je imel Stratoni v času prodaje veljavna rudarska dovoljenja in zato vrednost. Istočasno je podjetje TVX Hellas ustavilo obratovanje zaradi neuspeha svoje naložbe na področju pridobivanja zlata potem, ko so bila dovoljenja Olympias razveljavljena. Torej je bilo njegovo ravnanje povezano samo z vrednostjo naložbe v Olympias in ne z vrednostjo rudnika Stratoni.
(65)
V zvezi z rudnikom Skouries grški organi in upravičenec trdijo, da se tam nikoli ni izvajala nobena rudarska dejavnost ali naložba, razen rudarskega raziskovanja, ki ga je podjetje TVX Hellas izvajalo pred prodajo iz leta 2003, in da je tam za postavitev rudarske infrastrukture potrebna večja naložba.
(66)
Komisija ugotavlja, da Skouries ni imel niti rudarskih dovoljenj niti vzpostavljene rudarske infrastrukture. Vendar grški organi in upravičenec niso predložili nobenih informacij ali pomembne utemeljitve, ki bi dokazovala, da obratovanje rudnika Skouries ni bilo upravno odobreno ali ekonomsko izvedljivo. Prav tako so glede na poročilo Behre Dolbear investicijski stroški za razvoj in izgradnjo rudnika v Skouries v letu 2004 znašali 268 milijonov USD, tj. 220 milijonov EUR. Behre Dolbear v svojem poročilu izraža stališče, da so ti stroški „razumni“. Zato Komisija sklepa, da ni bilo nobenih upravnih ali gospodarskih ovir za odobritev rudarskih dovoljenj ali za izgradnjo rudarske infrastrukture in izvajanje rudarskih dejavnosti v Skouries.
(67)
Na podlagi zgoraj navedenega (odstavki 63-66) Komisija sklepa, da so sklepi o razveljavitvi iz leta 2002 dejansko vplivali na tržno vrednost Olympiasa v času prodaje, ne pa tudi na tržno vrednost rudnikov Stratoni in Skouries. Zato je bilo v času prodaje iz leta 2003 mogoče oceniti tržno vrednost rudnikov Cassandra.
a.a.2 Izračun vrednosti rudnikov
(68)
Da bi izračunala vrednost rudnikov Cassandra, je Komisija preučila vse tri rudnike, ki sestavljajo rudnike Cassandra (Stratoni, Olympias in Skouries) z naslednjih dveh vidikov: a) vrednost rudnika, ki mora temeljiti na gospodarskih dejavnikih, veljavnih v času prodaje; in b) operativna sposobnost rudnika za uresničitev zgoraj navedene vrednosti. Na podlagi teh dveh dejavnikov je Komisija prišla do ugotovitve, da sta rudnika Stratoni in Skouries imela določeno vrednost, ki bi se lahko uresničila, medtem ko je bila vrednost Olympias v času prodaje iz leta 2003 težko določljiva.
(69)
Za oceno vrednosti rudnikov se je Komisija sklicevala na poročilo Behre Dolbear. V poročilu so uporabljene tri metode za izračun poštene tržne vrednosti rudnikov Cassandra: a) vrednotenje po dohodkovnem pristopu (19); b) vrednotenje po povezanih transakcijah (primerljive prodaje); in c) pristop tržne kapitalizacije (20). Vrednosti, izračunane z uporabo teh treh metod, so naslednje: a) 130,3-402,5 milijona USD oziroma 107,2-331,1 milijona EUR; b) 504,7 milijona USD oziroma 415,2 milijona EUR; in c) 614,9 milijona USD oziroma 505,9 milijona EUR. Razpon pri vrednotenju po dohodkovnem pristopu je mogoče pripisati različnim scenarijem določanja cen, ki so bili pri tem uporabljeni (glej odstavek 72). Komisija je med temi tremi metodami izbrala dohodkovni pristop. Razlogi so prikazani v spodnji tabeli:
Tabela
Razlogi za uporabo dohodkovnega pristopa
Dohodkovni pristop
Povezane Transakcije
Tržna Kapitalizacija
Dohodkovni pristop določa natančne vrednosti za vse tri rudniške objekte na podlagi cen kovin, ki so bile znane v času prodaje rudnikov. Pri oceni vrednosti sredstva v transakciji se lahko upoštevajo samo dejavniki, ki so veljali v času transakcije.
Podlaga za vrednotenje po povezanih transakcijah je vprašljiva, saj niti dva rudnika ne moreta biti povsem enaka. Poročilo Behre Dolbear navaja, da je metoda povezanih transakcij sporna, saj se vsako nahajališče rudnin, čeprav z enako surovino, nekoliko razlikuje od drugih nahajališč z vidika mineralogije, rudarskih pogojev, metalurgije, okoljskih vidikov, prisotnih socialnih vprašanj, koncentracije rude itd.
V poročilo Behre Dolbear je vključena tudi pripomba podjetja American Appraisal Associates o metodi tržne kapitalizacije, po kateri je tržna kapitalizacija priporočljiva kot sekundarna metoda vrednotenja ali kot pravilo palca, primerno za preverjanje vrednotenj, opravljenih z uporabo primarnih metod.
Dohodkovni pristop je primarna metoda vrednotenja, zato je bolj zanesljiv. Poleg tega se v obravnavanem primeru z metodo tržne kapitalizacije preverja samo vrednost, ki izhaja iz tržnih kapitalizacij v prvi polovici leta 2004, kar pa ni sprejemljivo, saj so bile te informacije na voljo po prodaji. Zato metode tržne kapitalizacije ni mogoče uporabiti niti kot sekundarno metodo vrednotenja.
Zdi se, da poročilo Behre Dolbear pripisuje večjo verodostojnost vrednosti, ki izhaja iz dohodkovnega pristopa, saj navaja, da je „z leti Behre Dolbear poseben poudarek namenil vrednosti, pridobljeni iz dohodkovnega pristopa“ (povzetek vrednosti na str. 43 poročila Behre Dolbear).
(70)
Grčija priznava, da je pri uporabi poročila Behre Dolbear sprejemljiv samo dohodkovni pristop, ki je primarna, mednarodno priznana metoda vrednotenja, in še to samo glede na njegov datum veljavnosti (30. junij 2004) ter pod pogojem, da se odobrijo rudarska dovoljenja in izvedejo večje naložbe.
(71)
Komisija na podlagi dohodkovnega pristopa ocenjuje, da je bila vrednost rudnikov v času prodaje iz leta 2003 naslednja (glej odstavke 72-79).
(72)
Z dohodkovnim pristopom se oceni poštena vrednost rudnikov Cassandra v fazi pred začetkom proizvodnje (21), glede na poslovanje rudnikov, z dobro opredeljenimi stroški ter dokazanimi in verjetnimi zalogami (22). Poročilo opisuje tri različne scenarije za določitev vrednosti na podlagi cen, veljavnih v naslednjih obdobjih: a) povprečje v obdobju 1993-2003; b) samo prva polovica leta 2004; in c) povprečje v obdobju 1993-2003 plus prva polovica leta 2004 (deljeno z 2). Komisija meni, da se lahko upošteva samo scenarij s povprečjem v obdobju 1993-2003, druga dva scenarija pa ne, saj temelji na cenah in stroških, znanih v času prodaje, ki je potekala decembra 2003. Poleg tega zgodovinske cene za obdobje 1993-2003, ki jih je uporabil Behre Dolbear, ne kažejo trenda razvoja za celotno obdobje 1993-2003, tj. nihajo po posameznih letih, zato Komisija meni, da povprečje v obdobju 1993-2003 bolje ponazarja zgodovinski razvoj na trgu kovin. Prav tako cene v prvi polovici leta 2004 ne odražajo vrednosti rudnikov, saj predstavljajo samo izsek in ne upoštevajo nihanj. Nihanja je treba obvezno upoštevati, da se ublaži učinek neobičajnih sprememb ali naključnih dogodkov ter da se pridobi zanesljiva slika o vrednosti rudnikov.
(73)
Grčija in upravičenec trdita, da je po ocenah Behre Dolbear neto sedanja vrednost rudnikov Cassandra, ki so v fazi pred začetkom proizvodnje, negativna, in sicer - 2,59 milijona USD (stran 37, tabela 5.3 poročila), torej je dejansko plačana cena (11 milijonov EUR) presegala tržno vrednost rudnikov.
(74)
Komisija ugotavlja, da so neto sedanje vrednosti (v fazi pred začetkom proizvodnje), ki se z dohodkovnim pristopom na samostojni osnovi pripišejo trem rudarskim projektom, naslednje: a) za Olympias: - 28,79 milijona USD, tj. - 23,7 milijona EUR; b) za Stratoni: 10,48 milijona USD, tj. 8,6 milijona EUR; in c) za Skouries: 15,72 milijona USD, tj. 12,9 milijona EUR. Seštevek teh treh vrednosti je negativna vrednost - 2,59 milijona USD.
(75)
Vendar pa Komisija ne sprejme tega argumenta Grčije in upravičenca. Sicer na podlagi zgornjih vrednosti opaža, da je bila neto sedanja vrednost (v fazi pred začetkom proizvodnje) za Olympias v času prodaje dejansko negativna, vendar meni, da negativna neto sedanja vrednost za Olympias pomeni, da bi bil pričakovani dobiček v času prodaje negativen, če bi rudnik posloval na ravni cene, ki je bila opažena v zadnjih 11 letih. Glede na ceno zlata bi se vsak lastnik Olympiasa odločil, da rudnik ne bo obratoval, in se skušal v največji možni meri izogniti izgubam. Kot je prikazano, lahko kupec s tem, da rudnik ne obratuje, omeji izgube na 5,5 milijona EUR, kar predstavlja stroške, ki jih je kupec moral nositi v skladu s pogodbo zaradi varstva okolja in za namene vzdrževanja. Vendar samo na podlagi tega ni mogoče sklepati, da bi morala biti vrednost Olympiasa ocenjena na -5,5 milijona EUR, saj lastništvo rudnika načeloma zagotavlja tudi vrednost opcije: Lastnik se lahko odloči, da bo rudnik obratoval, ko so razmere ugodne (dovolj visoke cene zlata), in da ne bo obratoval, ko so razmere slabe (cene zlata niso dovolj visoke). Potemtakem se je Ellinikos Xrysos lahko odločil prevzeti rudnik kot del sklopa rudnikov Cassandra ali zato, da bi pozneje lahko izvedel potrebne naložbe v rudnik Olympias, ki bi omogočale ponoven začetek izkoriščanja rudnika z dobičkom, če bi se cene zlata povzpele na stopnje, ki (precej) presegajo stopnjo, opaženo v predhodnem obdobju 1993-2003.
(76)
Zanesljivo oceno te vrednosti opcije je dokaj težko pridobiti. Kar je še pomembnejše, vsako takšno vrednost bi bilo treba prilagoditi ob upoštevanju (verjetno velike) verjetnosti, da dovoljenje za ta rudnik ne bo odobreno, tudi če bi bile cene zlata dovolj visoke, da bi omogočale poslovanje z dobičkom. Kot je navedeno zgoraj (glej odstavek 12), so bila dovoljenja za rudarske dejavnosti in predelavo zlata za Olympias razveljavljena zaradi okoljskih razlogov, ki so bili ocenjeni kot resni. Torej bi se zdelo primerno Olympias obravnavati, kot da ima vrednost opcije, ki se lahko previdnostno oceni kot nična. Potemtakem bi morala biti neto vrednost Olympiasa ocenjena na - 5,5 milijona EUR.
(77)
V nasprotju s tem Komisija meni, da posamezne vrednosti rudnikov Stratoni in Skouries znašajo 21,5 milijona EUR, kar je glede na poročilo Behre Dolbear seštevek vrednosti obeh rudnikov (8,6 milijona EUR plus 12,9 milijona EUR, glej odstavek 74), ker:
a.
je imel Stratoni veljavno rudarsko dovoljenje, vzpostavljeno rudarsko infrastrukturo in pozitivno vrednost, ki izhaja iz njegovega poslovanja (pozitivna neto sedanja vrednost), zato je bil v času prodaje operativen;
b.
glede rudnika Skouries Komisija meni, da ni bilo nobenih upravnih ali gospodarskih ovir za odobritev rudarskih dovoljenj ali za izgradnjo rudarske infrastrukture in izvajanje rudarskih dejavnosti; tudi Skouries je izkazoval pozitivno vrednost iz poslovanja (pozitivna neto sedanja vrednost).
(78)
Grčija in upravičenec trdita, da se vrednost rudnikov po oceni Behre Dolbear ne more upoštevati, ker se nanaša na sredstva skupaj s pripadajočimi rudarskimi dovoljenji, medtem ko je podjetje Ellinikos Xrysos kupilo samo sredstva, rudarska dovoljenja pa naj bi pozneje odobrila grška država. Komisija ne sprejme tega argumenta, ker je, kakor je prikazano zgoraj, Stratoni v času prodaje imel veljavno rudarsko dovoljenje. Kot je tudi prikazano zgoraj, ni bilo nobenih upravnih ovir za odobritev rudarskega dovoljenja za Skouries. Strošek vložitve vloge in pridobitve rudarskega dovoljenja za Skouries je bil omejen samo na stroške geologov in drugih strokovnjakov za pripravo študij, potrebnih za dovoljenje, in na stroške, povezane z garancijsko izjavo, ki jo zahteva pristojno ministrstvo. V skladu z navedbami grških organov zgornji stroški znašajo (posamezno) približno 5 000 EUR v enkratnem znesku plus največ 600 000 EUR na leto. Komisija meni, da ti zneski niso visoki v primerjavi s celotnimi investicijskimi stroški, potrebnimi za razvoj in izgradnjo rudnika v Skouriesu, ki so v letu 2004 dosegli 268 milijonov USD, tj. 220 milijonov EUR (glej odstavek 66). Zato Komisija meni, da navedeni stroški rudarskega dovoljenja niso bili ovira za podjetje, ki želi vlagati v Skouries. Komisija prav tako ugotavlja, da so v poročilu Behre Dolbear v izračun neto sedanje vrednosti rudnika vključeni tudi „upravni“ stroški. Zato Komisija meni, da so bili navedeni stroški (za vložitev vloge in pridobitev rudarskega dovoljenja za Skouries) upoštevani v poročilu Behre Dolbear.
(79)
Na podlagi zgoraj navedenega je vrednost vseh treh rudnikov ocenjena na 16 milijonov EUR (21,5 milijona EUR - 5,5 milijona EUR).
a.b Izračun vrednosti zemljišča
(80)
Grški organi in upravičenec trdijo, da se zemljišče, ki ga je kupilo rudarsko podjetje, lahko uporablja samo za rudarske dejavnosti in nima tržne vrednosti, saj grška zakonodaja daje prednost rudarskim dejavnostim na takšnih območjih. Torej je zmanjšanje vrednosti rudarskih pravic zaradi dolgotrajne prekinitve obratovanja in razveljavitve rudarskih dovoljenj vodilo tudi k zmanjšanju vrednosti zemljišča.
(81)
V zvezi z zgornjim vprašanjem Komisija meni, da je zadevno zemljišče sredstvo rudarskega podjetja in ne „nepremičnina“ v širšem pomenu besede, in sicer zaradi posebnih značilnosti rudarskih dejavnosti (onesnaževanje, poseganje v okolje itd.), zaradi česar bi bila možnost trgovanja s temi sredstvi ločeno od rudnikov vprašljiva.
(82)
Vendar Komisija tudi meni, da ima vsako poslovno sredstvo vrednost, saj prispeva ali lahko prispeva k poslovanju podjetja in realizaciji dobička. Rudniki Cassandra so predstavljali podjetje, ki je bilo operativno v času prodaje, zato Komisija meni, da bi zemljišče lahko prispevalo k poslovanju rudnikov in je zato imelo vrednost. Posledično Komisija ne more sprejeti argumenta, ki sta ga predložila Grčija in podjetje Ellinikos Xrysos.
(83)
Hellenic Mining Watch trdi, da sredstva rudnikov Cassandra vključujejo tudi precej nepremičnin, ki znatno povečajo skupno vrednost rudnikov, vendar niso bile upoštevane v poročilu Behre Dolbear.
(84)
Vendar pa Komisija ugotavlja, da poročilo Behre Dolbear ne upošteva zemljišča ločeno od rudnikov. Poročilo Behre Dolbear zemljišče obravnava kot nemineralno sredstvo rudnikov Cassandra in ga ocenjuje na 6 milijonov (23) EUR, neodvisno od metode dohodkovnega pristopa.
(85)
Behre Dolbear pa v svojem poročilu navaja, da je vrednost, pripisana zemljišču, enaka tisti, ki jo je sporočilo podjetje Ellinikos Xrysos, in da sami niso ocenili zemljišča. Torej mora Komisija to vrednost preveriti.
(86)
V ta namen je Komisija uporabila ceno, ki je bila plačana za zemljišče na odprtem javnem razpisu iz leta 1995 za prodajo rudnikov Cassandra podjetju TVX Hellas (glej odstavek 11). To ni primarni, temveč sekundarni izračun, ki je namenjen preverjanju veljavnosti vrednosti iz poročila Behre Dolbear (6 milijonov EUR).
(87)
Grški organi priznavajo, da se lahko upošteva vrednost, določena v odprtem javnem razpisu iz leta 1995, in da se vrednost zemljišča ni spremenila. Komisija ugotavlja, da je bila pri prodaji rudnikov Cassandra podjetju TVX Hellas leta 1995 zemljišču dodeljena cena 1,2 milijarde GRD. Komisija poudarja, da ni nobenih veljavnih referenčnih cen ali indeksov cen za zemljišče rudnikov Cassandra, ki se obravnava kot sredstvo rudarskega podjetja in ne kot „nepremičnina“ v širšem pomenu besede (glej odstavek 81). Če bi takšne referenčne cene ali indeksi cen obstajali, bi bilo mogoče izračunati posodobljeno referenčno vrednost. Ker pa jih ni, Komisija meni, da je cena iz leta 1995 najboljša razpoložljiva ocena v obravnavanem primeru. Komisija je torej za izhodišče vzela 1,2 milijarde GRD ali 3,5 milijona EUR (z uporabo menjalnega tečaja 340,75 GRD/EUR, s katerim je Grčija leta 2001 vstopila v evrsko območje) kot pošteno tržno vrednost zemljišča.
(88)
Po letu 1995 je podjetje TVX Hellas kupilo 70 dodatnih parcel (v obdobju 1997-2000, večinoma v letih 1998 in 1999). Komisija ugotavlja, da nabavna vrednost teh dodatnih 70 parcel znaša 1,1 milijona EUR, kot je predstavljeno v finančnih izkazih podjetja TVX Hellas. Komisija ocenjuje, da je ta nabavna vrednost tržno usmerjena, saj jo je določil trg. Če seštejemo obe zgoraj navedeni vrednosti (3,5 milijona EUR plus 1,1 milijona EUR), dobimo skupno pošteno tržno vrednost zemljišča v višini 4,6 milijona EUR.
(89)
Ta znesek v višini 4,6 milijona EUR predstavlja nominalno vrednost zemljišča v letu 2003 na podlagi cen iz leta 1995 in iz obdobja 1997-2000. Komisija meni, da je treba to vrednost prilagoditi v skladu z grškim splošnim indeksom cen industrijske proizvodnje za obdobji 1995-2003 in 1998-2003. Indeks cen industrijske proizvodnje se uporablja, ker je zadevno zemljišče sredstvo industrijskega podjetja, prilagoditev pa mora odražati spremembe cen v industrijskem sektorju. Rezultat te prilagoditve prodajnih cen za leto 1995 in za obdobje 1997-2000 je končni znesek v višini 5,9 milijona EUR v decembru 2003.
(90)
Komisija ugotavlja, da je ta znesek v višini 5,9 milijona EUR zelo blizu znesku 6 milijonov EUR, ki ga Behre Dolbear navaja v svojem poročilu o oceni (glej odstavek 84). Komisija meni, da to tesno ujemanje potrjuje pravilnost vrednotenja zemljišča, ki ga je opravilo podjetje Ellinikos Xrysos in je uporabljeno v poročilu Behre Dolbear, zato se lahko upravičeno šteje, da znesek v višini 6 milijonov EUR predstavlja pošteno tržno vrednost v decembru 2003.
a.c Izračun vrednosti zalog rudnin
(91)
Prodaja iz leta 2003 je vključevala tudi zaloge rudnin z vsebnostjo zlata (24). Grški organi in upravičenec trdijo, da so imele te zaloge v letu 2003 negativno vrednost zaradi razmeroma nizke cene zlata in dokaj visokih povezanih stroškov.
(92)
Grški organi so podali izračun „točke preloma“ za ceno, po kateri bi bilo trgovanje z navedenimi zalogami še donosno. Ob upoštevanju koncentracije zlata v rudi, tj. 0,7 unče zlata na tono, in cene zlata na dan 12. decembra 2003, tj. 407 USD na unčo, je bila vrednost zlata, vsebovanega v zalogah zlata, 284,9 USD na tono. Grški organi so navedli tudi stroške, povezane s trgovanjem z zgornjimi zalogami: stroški predelave v višini 245 USD na unčo in 171,5 USD na tono; prevozni stroški v višini 50 USD na tono; globe za čiščenje v višini 270 USD na tono; in stroški predelave v višini 5 USD na unčo in 4,1 USD na tono. Rezultat zgornjega izračuna je negativna prodajna cena - 210,7 USD na tono.
(93)
Komisija je preverila zgornji izračun. Iz zgoraj navedenih cenovnih in stroškovnih razlogov ocenjuje, da cena zalog v času prodaje ni bila donosna. Trgovina z rudninskimi zalogami zlata bi bila morda lahko donosna, če bi se prevozni stroški spremenili oziroma bi bilo mogoče pričakovati, da se bodo spremenili, kar pa je bilo nepredvidljivo. Tudi poročilo Behre Dolbear ne navaja vrednosti rudninskih zalog zlata. Zato Komisija meni, da vrednosti teh zalog ni mogoče izračunati.
(94)
Hellenic Mining Watch domneva, da je bila vrednost zalog rudnin, ki vsebujejo zlato, precejšnja, in sicer 80 milijonov EUR. Komisija ugotavlja, da Hellenic Mining Watch te vrednosti v višini 80 milijonov EUR ni podkrepil z nobenimi podatki ali dokazi. Na tej podlagi in ob upoštevanju zgornjega izračuna, iz katerega je razvidno, da vrednosti teh zalog ni mogoče izračunati, Komisija zavrača trditev Hellenic Mining Watch.
(95)
Komisija ugotavlja, da so sredstva, ki so bila prodana v decembru 2003, vključevala tudi dve rudninski nahajališči svinca in cinka. Poročilo Behre Dolbear vključuje oceno vrednosti obstoječih koncentracij svinca in cinka na dan 30. junija 2004 (25). Ta ocena je ločena od izračuna neto sedanje vrednosti rudnikov in ni del vrednotenja v okviru dohodkovnega pristopa. Opredeljuje čisto dobičkonosnost talilnice (26) za lastnika rudnika: prvič, vrednost vsebnosti kovine (svinec, srebro in cink) se izračuna na podlagi trenutnih cen in razpoložljivih količin; drugič, uporablja se „plačilna shema talilnice“ (strošek nadaljnje predelave, ki ga kupec zaračuna proizvajalcu rudnin), ob upoštevanju posebnih pogojev za odbitek tega stroška (posebni odstotki zmanjšanja vrednosti, stroški za predelavo in rafiniranje ter prevozni stroški); na koncu pa se plačila talilnici odštejejo od zgornje vrednosti vsebnosti kovine (27).
(96)
Komisija ugotavlja, da je zgornja metoda standardna metoda izračuna plačil za kovine. Zato bo Komisija to metodo uporabila pri oceni tržne vrednosti rudninskih nahajališč, ki jih je podjetje Ellinikos Xrysos kupilo decembra 2003, na podlagi količin rudninskih nahajališč in cen kovin v decembru 2003 (28). Komisija na podlagi zgornje metode za količine rudnin, cen kovin v decembru 2003 in posebnih pogojev plačilne sheme talilnice za Ellinikos Xrysos sklepa, da je tržna vrednost rudninskih nahajališč, ki jih je podjetje Ellinikos Xrysos kupilo decembra 2003, znašala 3,7 milijona USD ali 3 milijonov EUR (z uporabo menjalnega tečaja 1,2254 USD/EUR na dan, ko so bile rudnine prodane podjetju Ellinikos Xrysos, torej 12. decembra 2003).
(97)
Komisija ugotavlja, da so bila glede na navedbe upravičenca rudninska nahajališča svinca in cinka, ki so bila pridobljena v decembru 2003, prodana v decembru 2004 (1. december 2004 in 31. December 2004), torej po izdelavi poročila Behre Dolbear. Zato Komisija meni, da se posebni pogoji v okviru zgornje metode (izračun vrednosti nahajališč v juniju 2004, glej odstavek 95) uporabljajo tudi za izračun vrednosti rudninskih nahajališč v decembru 2003, saj v obdobju med decembrom 2003 in junijem 2004 ni bilo nobene druge prodaje rudnin, ki bi lahko postavila nove pogoje.
a.d Sklepna ugotovitev o prednosti
(98)
Rezultat zgornjega izračuna je skupna vrednost za rudnike Cassandra, ki znaša 25 milijonov EUR, kar je seštevek vrednosti rudnikov (16 milijonov EUR), zemljišča (6 milijonov EUR) in zalog rudnin (3 milijonov EUR).
(99)
Ta skupna vrednost je precej manjša od vrednosti, ki je v poročilu Behre Dolbear navedena kot poštena tržna vrednost sredstev rudnikov Cassandra (500 milijonov USD ali 411 milijonov EUR, glej odstavek 19). Vrednost, ki je predstavljena v poročilu Behre Dolbear, je bila navedena v odločitvi Komisije z dne 10. decembra 2008 o začetku postopka kot dokaz, da je bila prodajna cena pod tržno vrednostjo rudnikov.
(100)
Razlog za odstopanje od vrednosti, navedene v poročilu Behre Dolbear (500 milijonov USD), je, da izhaja iz dveh metod vrednotenja, ki nista primerni za obravnavani primer (glej tabelo 1 zgoraj), in sicer metode „povezanih transakcij“ in metode „tržne kapitalizacije“, ki nista sprejemljivi, ker: a) je podlaga za vrednotenje po povezanih transakcijah vprašljiva, saj niti dva rudnika ne moreta biti povsem enaka: vsako nahajališče rudnin, čeprav z enako surovino, se nekoliko razlikuje od drugih nahajališč; b) se tržna kapitalizacija priporoča kot sekundarna metoda vrednotenja ali kot pravilo palca, primerno za preverjanje vrednotenj, ki so bila izvedena s primarnimi metodami, kot je dohodkovni pristop; v obravnavanem primeru se metoda tržne kapitalizacije ne more uporabljati niti kot sekundarna metoda vrednotenja, saj preverja samo vrednost iz dohodkovnega pristopa kot rezultat tržnih kapitalizacij v prvi polovici leta 2004, kar pa ni sprejemljivo, saj je bila ta informacija na voljo po datumu prodaje; in c) poročilo Behre Dolbear pripisuje večjo verodostojnost vrednosti, ki izhaja iz dohodkovnega pristopa.
(101)
Skupna vrednost, ki jo je izračunala Komisija (25 milijonov EUR), je tudi precej nižja od razpona cen, ki izhaja iz dohodkovnega pristopa (107,2 milijona EUR - 331,1 milijona EUR, glej odstavek 69). Razlog za to je, da slednja cena vključuje: a) vrednosti sredstev, ki niso bila prenesena decembra 2003, npr. denarne terjatve, denarni tokovi in zaloge rudnin (vrednosti iz junija 2004 se razlikujejo od vrednosti iz decembra 2003, glej izračun v odstavkih 91-97); in b) mineralne vire, ki so v poročilu Behre Dolbear opredeljeni kot nezanesljivi in negotovi (29) (material, ki je primeren za rudarjenje, ali raziskovalni potencial). Te vrednosti niso vključene v denarne tokove za določitev neto sedanje vrednosti v okviru dohodkovnega pristopa (glej odstavek 72), ki izhaja samo iz dokazljivih in verjetnih zalog ter izključuje vse druge vire. Poleg tega ta razpon vrednosti vključuje tudi različne vrednosti za Olympias na podlagi treh različnih scenarijev določanja cen. Komisija teh vrednosti ne priznava (glej odstavke 72-76). Ne nazadnje na zgornji razpon vrednosti vplivajo tudi različni scenariji določanja cen, od katerih Komisija priznava samo enega (glej odstavek 72).
(102)
Komisija sklepa, da je tržna vrednost sredstev rudnikov Cassandra v času njihove prodaje podjetju Ellinikos Xrysos znašala 25 milijonov EUR.
(103)
Komisija meni, da je vrednost ugodnosti, od katere je imelo podjetje Ellinikos Xrysos korist, znašala 14 milijonov EUR, kar je razlika med skupno pošteno tržno vrednostjo rudnikov Cassandra (25 milijonov EUR) in ceno, ki je bila plačana pri prodaji (11 milijonov EUR).
(104)
Na podlagi zgornje analize argumentov, ki sta jih podala Grčija in upravičenec, ter glede na izračun tržne vrednosti prodanih sredstev in primerjavo te tržne vrednosti s ceno, ki jo je podjetje Ellinikos Xrysos dejansko plačalo, Komisija ugotavlja, da je merilo prednosti izpolnjeno.
b. Državna sredstva
(105)
Grški organi in upravičenec trdijo, da je Grčija delovala samo kot posrednik pri prodaji v letu 2003 in nikoli ni bila lastnica rudnikov. Trdijo tudi, da Grčija nikoli ni prejela nobenega denarja od prodaje v letu 2003, saj je bilo 11 milijonov EUR plačanih neposredno podjetju TVX Hellas. Na koncu grški organi in upravičenec trdijo, da je prodajna transakcija v letu 1995 potekala med podjetjem TVX Hellas in prejšnjim lastnikom, zasebnim podjetjem, ki je bilo v postopku likvidacije.
(106)
Komisija ugotavlja, da je bila Grčija aktivna stranka v obeh transakcijah, ki sta temeljili na dveh različnih pogodbah. V drugi pogodbi je Grčija prevzela obveznosti prodajalca, vendar je bila pri tem upravičena tudi do prihodkov od prodaje. Ti prihodki so bili plačani neposredno podjetju TVX Hellas za pokritje posebnih obveznosti do grške države, kar ponovno dokazuje, da je Grčija delovala kot prodajalec in ne samo kot posrednik. V zvezi s trditvijo, da je prodaja v letu 1995 potekala med podjetjem TVX Hellas in zasebnim podjetjem, Komisija meni, da to ni pomembno za vprašanje državnih sredstev v obravnavanem primeru, saj se to merilo preučuje samo za prodajo v letu 2003.
(107)
Tako Komisija ne sprejme argumentov, ki so jih podali grški organi in upravičenec, in meni, da je merilo državnih sredstev izpolnjeno.
c. Selektivnost
(108)
Rudniki Cassandra so bili prodani podjetju Ellinikos Xrysos, torej je imelo podjetje Ellinikos Xrysos selektivno prednost zaradi razlike med prodajno ceno in tržno vrednostjo prodanih sredstev. Zato Komisija meni, da je ukrep selektiven, saj daje prednost samo temu določenemu podjetju.
(109)
Te točke nista izpodbijali niti Grčija niti upravičenec.
d. Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino med državami članicami
(110)
Podjetje Ellinikos Xrysos je dejavno v sektorju, v katerem države članice veliko trgujejo. Rudarjenje cinka, bakra, svinca, zlata in srebra je poleg Grčije prisotno v enajstih državah članicah, in sicer v Združenem kraljestvu, Italiji, na Finskem, Poljskem, Slovaškem, v Romuniji, Bolgariji, Španiji ter na Irskem, Portugalskem in Švedskem (30). S cinkom, bakrom, svincem, zlatom in srebrom trgujejo vse države članice (31). Poleg tega so obravnavani ukrepi pomoči podjetju Ellinikos Xrysos zagotovili prednost pred njegovimi konkurenti (glej odstavke 39-104). Kadar državna pomoč okrepi položaj podjetja v primerjavi z drugimi podjetji, ki konkurirajo v trgovini med državami članicami, se šteje, da je pomoč vplivala na ta druga podjetja. S tem je izpolnjeno merilo izkrivljanja konkurence in vpliva na trgovino med državami članicami.
(111)
Te točke nista izpodbijali niti Grčija niti upravičenec.
e. Sklepna ugotovitev o obstoju pomoči v ukrepu 1
(112)
Ob upoštevanju zgoraj navedenega Komisija sklepa, da prodaja rudnikov Cassandra podjetju Ellinikos Xrysos v letu 2003 pomeni državno pomoč v korist podjetja Ellinikos Xrysos v smislu člena 107(1) PDEU. Višina pomoči je 14 milijonov EUR, kar je razlika med ceno, plačano pri prodaji v letu 2003, tj. 11 milijonov EUR, in tržno vrednostjo sredstev, prodanih v času prodaje, tj. 25 milijonov EUR.
UKREP 2: OPROSTITEV OBVEZNOSTI PLAČILA DAVKA IN ZMANJŠANJE PRAVNIH STROŠKOV
a. Državna sredstva
(113)
Po trditvah Grčije in upravičenca zmanjšanje pravnih stroškov ne vključuje državnih sredstev, saj odvetniki niso javni uslužbenci, ampak zasebni strokovnjaki, davki in dajatve za njihove honorarje pa so bili ustrezno poravnani. Grčija še dodaja, da pravnih stroškov ni plačala država. Ne glede na to je zmanjšanje pravnih stroškov opredeljeno v členu 5 prodajne pogodbe, ki določa, da se pravne pravice in pravni stroški „zmanjšajo na 5 % minimalne pristojbine, ki jo predpisuje ustrezna zakonodaja“.
(114)
Komisija se strinja z mnenjem, da pravniki niso javni uslužbenci. Na drugi strani pa Komisija ugotavlja, da notarji dejansko so javni uslužbenci. Vendar notarji ne prejemajo plače; prihodke prejemajo izključno od svojih strank in ne iz državnega proračuna.
(115)
Komisija prav tako ugotavlja, da v prodajnih pogodbah pravne stroške krijejo pogodbene stranke. V obravnavanem primeru Komisija sprejema navedbe grških organov, da država ni poravnala zgornjih stroškov namesto kupca.
(116)
Na podlagi tega Komisija ugotavlja, da zmanjšanje pravnih stroškov ne vključuje državnih sredstev in zato ne pomeni državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU.
(117)
Kar zadeva oprostitev obveznosti plačila davka, je namen davkov financiranje državnega proračuna. Davki, ki niso pobrani, torej prikrajšajo državo za sredstva. Zato Komisija meni, da oprostitev obveznosti plačila davka dejansko vključuje državna sredstva.
b. Prednost
(118)
Komisija ugotavlja, da bi se za prodajo rudnikov Cassandra lahko obračunala dva davka: 1) davek na prenos rudnikov po stopnji 5 %; in 2) davek na prenos zemljišča po stopnji od 7 % do 9 %.
(119)
Podjetje Ellinikos Xrysos trdi, da bi bilo prenagljeno naložiti kakršen koli davek pri prodaji v letu 2003, saj prodajna pogodba zaradi razveljavitvene klavzule še ni bila dokončna. Komisija ne sprejme tega argumenta, saj ta posebna razveljavitvena klavzula ureja samo razveljavitev prodaje v primerih, ko pogodbeni stranki ne izpolnjujeta določenih obveznosti, da se zavaruje njen učinek; to je standardna klavzula v večini pogodb in ne pomeni, da te pogodbe niso dokončne. Poleg tega pogodba določa, kako naj bi začela veljati: njen člen 9 določa, da pogodba začne veljati na dan objave zakona o njeni ratifikaciji v Uradnem listu grške vlade. Ne nazadnje pa pogodba ne vsebuje nobene navedbe, da njen status ni dokončen. Zato Komisija meni, da je bila pogodba dejansko dokončna in da bi bilo treba obračunati ustrezne davke.
(120)
Grški organi in upravičenec trdijo, da je bila vrednost rudnikov negativna, zato je bilo treba spodbuditi potencialne kupce. V zvezi s to trditvijo Komisija ugotavlja, da vrednost rudnikov v času prodaje ni bila negativna, temveč pozitivna, in je znašala 16 milijonov EUR (kot je izračunano v odstavkih 68-79).
(121)
Komisija ugotavlja, da so v skladu z grškim rudarskim zakonikom prenosi rudnikov obdavčeni po stopnji 5 % na podlagi njihove vrednosti in da se to uporablja za transakcije „proti nadomestilu“ („με επαχθή αιτία“). Grški organi trdijo, da so transakcije „proti nadomestilu“ tiste, ki jih sprožijo nezgodni dogodki, na primer smrt lastnika, in da se davčna stopnja 5 % uporablja samo za takšne transakcije, kar pa v obravnavanem primeru ni veljalo. Komisija ne more sprejeti tega argumenta, saj so po njeni preučitvi transakcije „proti nadomestilu“ tiste, pri katerih oseba, ki pridobi sredstvo, da nekakšno vračilo kot nadomestilo in, splošneje, pri katerih obstaja neke vrste povračilo za pridobitev. To je uveljavljena in priznana razlaga (32).
(122)
V letu 2003 je bila tržna vrednost rudnikov 16 milijonov EUR (kot je izračunana v odstavkih 68-79). Zato Komisija meni, da bi moral pripadajoči davek za rudnike, prodane v letu 2003, znašati 0,8 milijona EUR.
(123)
Poleg tega Grčija priznava, da se davek po stopnji med 7 % in 9 % dejansko obračuna v vseh primerih prodaje zemljišča ne glede na to, ali prodaja vključuje sredstva podjetja ali sredstva zasebnikov. Komisija je v zvezi s tem prejela dva različna dopisa, enega od ministrstva za finance in drugega od ministrstva za okolje, energijo in podnebne spremembe (pristojnega za rudarske zadeve), ki si nasprotujeta. Komisija je na to protislovje opozorila grške organe, vendar še ni prejela dopisa s končnim mnenjem. Zato Komisija sprejema informacije, ki jih je predložilo ministrstvo za finance, pristojno za vprašanja obdavčitve.
(124)
V letu 2003 je bila tržna vrednost zemljišča 6 milijonov EUR (kot je izračunana v odstavkih 80-90). Zato Komisija ugotavlja, da bi moral biti za prodajo zemljišča v letu 2003 plačan davek v višini 0,54 milijona EUR (33).
(125)
Ker je v prodajni pogodbi iz leta 2003 predviden nični davek za prenos, Komisija meni, da so zgornji zneski (skupno 1,34 milijona EUR) pomenili ugodnost, od katere je imelo podjetje Ellinikos Xrysos korist.
(126)
Grčija in upravičenec trdita, da je oprostitev obveznosti plačila davka znašala 38 000 EUR, kar je pod pragom de minimis (34), in kupcu ni zagotovila ugodnosti. Komisija ne more sprejeti tega argumenta, saj se prag de minimis, ki je v času prodaje v letu 2003 znašal 100 000 EUR, uporablja ne glede na obliko pomoči ali zasledovani cilj. Zato ni mogoče najprej ločiti različne ukrepe pomoči, ki so predmet obravnave, tj. ukrep 1 in 2, nato pa obravnavati samo del ukrepa 2, tj. oprostitev obveznosti plačila davka. Komisija je v tem primeru obravnavala oba ukrepa pomoči in ugotovila, da skupaj obsegata zneske pomoči, ki presegajo prag de minimis100 000 EUR, zato zastopa stališče, da odobrena pomoč ne izpolnjuje pogojev za pomoč de minimis. Na podlagi zgoraj navedenega Komisija vztraja pri svoji sklepni ugotovitvi iz odstavka 125.
c. Selektivnost
(127)
Merilo selektivnosti je izpolnjeno enako, kot je opisano v odstavku 108.
d. Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino med državami članicami
(128)
Merilo izkrivljanja konkurence in vpliva na trgovino med državami članicami je izpolnjeno enako, kot je opisano v odstavku 110.
e. Sklepna ugotovitev o obstoju pomoči v ukrepu 2
(129)
Ob upoštevanju zgoraj navedenega Komisija sklepa, da oprostitev obveznosti plačila davka pomeni državno pomoč v višini 1,34 milijona EUR v korist podjetja Ellinikos Xrysos v smislu člena 107(1) PDEU. Na drugi strani pa Komisija meni, da zmanjšanje pravnih stroškov ne pomeni državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU.
IV.b SKLADNOST POMOČI Z NOTRANJIM TRGOM
(130)
V kolikor ukrepi pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, je treba njihovo skladnost oceniti z vidika izjem, opredeljenih v odstavkih 2 in 3 navedenega člena.
(131)
Člena 107(2) in 107(3) PDEU določata izjeme od splošnega pravila, da državna pomoč ni združljiva z notranjim trgom, ki je opredeljeno v členu 107(1).
(132)
V nadaljevanju bo Komisija ocenila skladnost ukrepov s temi izjemami.
(133)
Izjeme iz člena 107(2) PDEU se v obravnavanem primeru ne uporabljajo: ta ukrep nima socialnega značaja, ni bil dodeljen posameznim potrošnikom, ni predviden kot pomoč za povrnitev škode, ki so jo povzročile naravne nesreče ali izjemni dogodki in ni bil dodeljen gospodarstvu nekaterih območij Zvezne republike Nemčije, ki jih je prizadela delitev Nemčije.
(134)
V členu 107(3) PDEU so določene nadaljnje izjeme. Očitno je, da se izjeme iz člena 107(3)(b), (d) in (e) ne morejo uporabiti, in grški organi se nanje niso sklicevali. V nadaljevanju bo Komisija ocenila morebitno združljivost ukrepov na podlagi člena 107(3)(a) in (c).
(135)
Člen 107(3)(a) navaja, da se „pomoč za pospeševanje gospodarskega razvoja območij, kjer je življenjska raven izjemno nizka ali kjer je podzaposlenost velika“, lahko razglasi za združljivo z notranjim trgom. Rudniki Cassandra se nahajajo na območju, ki je upravičeno do pomoči na podlagi člena 107(3)(a) PDEU, zato bi bilo podjetje Ellinikos Xrysos lahko upravičeno do regionalne pomoči.
(136)
Smernice o nacionalni regionalni pomoči, ki so veljale v času prodaje v letu 2003 („Smernice o regionalni pomoči iz leta 1998“ (35)), določajo pogoje za odobritev regionalne investicijske pomoči.
(137)
V skladu s Smernicami o regionalni pomoči iz leta 1998 je cilj regionalne pomoči zavarovati bodisi produktivne naložbe (začetne naložbe) ali ustvarjanje delovnih mest, ki so povezana z naložbo.
(138)
Glede možnosti obravnave ukrepov kot pomoči za ustvarjanje delovnih mest je treba poudariti, da za namene regionalne pomoči ustvarjanje delovnih mest pomeni neto povečanje števila zaposlenih v podjetju, ki je predmet pregleda, v primerjavi s povprečjem določenega obdobja, in da se morajo zato vsa delovna mesta, ki so bila v tem obdobju izgubljena, odšteti od dejanskega števila delovnih mest, ustvarjenih v istem obdobju. Poleg tega je treba višino pomoči izračunati na podlagi stroška plač, pri čemer je zlasti pomembno, da ne presega določenega odstotka stroška plač najete osebe, izračunanega za obdobje dveh let.
(139)
V zvezi s temi zahtevami Komisija ugotavlja, da je prodajna pogodba vključevala samo nejasno klavzulo, ki podjetju Ellinikos Xrysos omogoča, da število zaposlenih po svoji presoji prilagaja lastnim potrebam, in zato zgornji pogoji niso izpolnjeni. Zato Komisija meni, da ustvarjanje delovnih mest v smislu Smernic ni bilo zagotovljeno.
(140)
V Smernicah o regionalni pomoči iz leta 1998 je začetna naložba opredeljena kot naložba v osnovna sredstva za vzpostavitev novega obrata, razširitev obstoječega obrata ali začetek dejavnosti, ki vključuje temeljno spremembo proizvoda ali proizvodnega procesa v obstoječem obratu (z racionalizacijo, diverzifikacijo ali modernizacijo) (36).
(141)
Komisija se strinja, da se nakup Skouries lahko obravnava kot začetno naložbo na podlagi zgornje opredelitve iz Smernic. Rudnik Skouries v času prodaje iz leta 2003 ni imel vzpostavljene rudarske infrastrukture, zato je bila potrebna naložba v osnovna sredstva za zagon novega rudnika (glej odstavek 66).
(142)
V zvezi z rudnikom Stratoni Komisija dvomi, ali se lahko prodaja sredstev obravnava kot začetna naložba v smislu Smernic (37).
(143)
Vendar se v skladu s Smernicami o regionalni pomoči iz leta 1998 naložba v osnovna sredstva, izvedena v obliki nakupa obrata, ki se je zaprl ali bi se zaprl, če ne bi bil kupljen, prav tako lahko obravnava kot začetna naložba.
(144)
V zvezi s tem Komisija ugotavlja, da je Grčija dejansko dokazala, da so bili rudniki zaprti oziroma bi se zaprli, če jih podjetje Ellinikos Xrysos ne bi kupilo (38). Zato bi se takšna naložba lahko obravnavala kot začetna naložba.
(145)
Kljub temu dejstvo, da se prodaja rudnikov Cassandra obravnava kot začetna naložba, še ne pomeni, da je ta naložba skladna s Smernicami o regionalni pomoči iz leta 1998. Dva pogoja iz navedenih smernic nista izpolnjena, kot je prikazano v spodnjih odstavkih 146-152:
(146)
Prvič, prodaja rudnikov Cassandra je začasen ukrep. V zvezi s tem Smernice o regionalni pomoči iz leta 1998 izrecno določajo naslednje: „Odstopanje od načela nezdružljivosti, ki je utemeljeno v členu 107(1) Pogodbe, se lahko za regionalno pomoč odobri samo, če se lahko zagotovi ravnovesje med posledičnim izkrivljanjem konkurence in ugodnostmi pomoči z vidika razvoja regije z omejenimi možnostmi … Posamezno ad hoc izplačilo pomoči enemu podjetju ali pomoč, ki je omejena na eno področje dejavnosti, ima lahko velik vpliv na konkurenčnost na zadevnem trgu, njegovi učinki na regionalni razvoj pa bodo verjetno preveč omejeni“ Takšna pomoč je običajno omejena na posebne ali sektorske industrijske politike, zato pogosto ne sledi duhu politike regionalne pomoči kot take. Ostati mora nevtralna glede porazdelitve proizvodnih virov med različne gospodarske panoge in dejavnosti. Komisija meni, da takšna pomoč ne izpolnjuje zahtev iz predhodnega odstavka (drugi odstavek točke 2 Smernic), razen če se ne dokaže nasprotno.
(147)
Kljub temu, da je bila Grčija v času odločitve Komisije o začetku postopka z dne 10. decembra 2008 zaprošena, da izrazi mnenje o združljivosti pomoči s členom 107(3)(a) PDEU in Smernicami o regionalni pomoči iz leta 1998, Komisija ugotavlja, da Grčija nikakor ni dokazala, da je bilo pri prodaji rudnikov upoštevano ravnovesje med posledičnim izkrivljanjem konkurence in ugodnostmi pomoči z vidika razvoja regije z omejenimi možnostmi.
(148)
Drugič, regionalna pomoč mora imeti spodbujevalni učinek, kar pomeni, da mora zagotoviti resnično spodbudo za prevzem naložbe, ki sicer ne bi bila izvedena na območjih, ki prejemajo pomoč. V tem duhu Smernice navajajo, da „morajo programi pomoči določati, da je treba vlogo za pomoč vložiti pred začetkom del v okviru projektov“ (39). Ta pogoj velja tudi za začasne ukrepe pomoči (40). Grčija ni dokazala, da je upravičenec deloval skladno s to zahtevo, niti da je vložil vlogo za pomoč pred začetkom projekta.
(149)
Še več, kar zadeva spodbujevalni učinek pomoči, Komisija ugotavlja, da Grčija ni izvedla odprtega in brezpogojnega javnega razpisa za prodajo rudnikov Cassandra. Komisija meni, da bi bil tak odprt in brezpogojen javni razpis lahko preizkus, s katerim bi preverili, ali so na trgu prisotni vlagatelji, ki bi bili pripravljeni investirati v rudnike. Ker takega razpisa ni bilo, Komisija meni, da Grčija ni preverila stopnje pripravljenosti trga, da investira v rudnike Cassandra, in tako ni preverila potrebe po pomoči s spodbujevalnim učinkom.
(150)
Poleg tega Komisija ugotavlja, da je nakup rudnikov Cassandra pomenil naložbo v rudarski sektor. Ta sektor je kapitalsko intenzivna industrijska panoga, ki zahteva vlaganje precejšnjih sredstev v razvoj poslovanja in dejavnosti. V skladu s poročilom Behre Dolbear so v obravnavanem primeru investicijski stroški za razvoj in izgradnjo rudnika v Skouries znašali 220 milijonov EUR (glej odstavek 66). Komisija ugotavlja, da je ta znesek bistveno večji od zadevnega zneska pomoči, in sicer 15,34 milijona EUR (glej seštevek zneskov iz odstavkov 111 in 124). Predvsem pa zgornji znesek pomoči pomeni samo 7 % naložbe, ki je potrebna v enem od rudnikov. Poleg tega Komisija ni prejela nobenih dokazov, da podjetje Ellinikos Xrysos ni bilo sposobno izvesti naložbe brez pomoči. Ravno nasprotno, Grčija in podjetje Ellinikos Xrysos sta se dogovorila, da bo slednje dejansko izvedlo kapitalske naložbe za razvoj rudnikov (41). Zato Komisija meni, da zadevna pomoč ni imela spodbujevalnega učinka in ni bila potrebna za vlagatelje, ki so bili pripravljeni kupiti rudnike Cassandra.
(151)
Ne nazadnje pa Grčija na noben način ni dokazala, da je imela zadevna pomoč spodbujevalni učinek.
(152)
Glede na zgoraj navedeno Komisija meni, da prodaja rudnikov Cassandra ne izpolnjuje preizkusov iz Smernic o regionalni pomoči iz leta 1998, da bi se lahko opredelila kot pomoč, združljiva s pomočjo za začetne naložbe.
(153)
Poleg tega je treba preučiti, ali se lahko pomoč razglasi za združljivo s pomočjo za tekoče poslovanje v skladu s Smernicami o regionalni pomoči iz leta 1998. Smernice opredeljujejo pomoč za tekoče poslovanje kot pomoč, namenjeno zmanjšanju tekočih stroškov podjetja. V skladu s Smernicami se lahko pomoč za tekoče poslovanje izjemoma odobri v regijah, ki so upravičene na podlagi izjeme iz člena 107(3)(a) PDEU.
(154)
Vendar je v skladu s Smernicami pomoč za tekoče poslovanje pomoč, „namenjena zmanjšanju tekočih stroškov podjetja“ (točka 4.15). Tekoči stroški so neinvesticijski in običajno periodični izdatki, potrebni za opravljanje neke dejavnosti. Zadevna pomoč ni financirala tekočih stroškov v tem smislu, temveč naložbo v osnovna sredstva (nakup rudnikov in zemljišča) in oprostitev obveznosti plačila davka za navedeno naložbo (davek na prenos). Torej zadevna pomoč ni bila porabljena za financiranje tekočih stroškov. Zato Komisija meni, da zadevna pomoč ne izpolnjuje opredelitve pomoči za tekoče poslovanje v smislu Smernic.
(155)
Poleg tega se v skladu s Smernicami pomoč za tekoče poslovanje lahko odobri v upravičenih regijah, pod pogojem, da je stopnja pomoči sorazmerna z omejitvami, ki jih poskuša ublažiti, država članica pa mora dokazati obstoj teh omejitev in izmeriti njihovo pomembnost. V obravnavanem primeru Grčija ni predložila nobenih meritev ali izračunov glede omejitev regije in stopnje pomoči, s čimer bi dokazala, da so omejitve sorazmerne s stopnjo pomoči.
(156)
Ne nazadnje mora biti v skladu s Smernicami pomoč za tekoče poslovanje časovno omejena in se postopno zmanjševati. Komisija ugotavlja, se pri zadevni prodaji ni uporabljala nikakršna časovna omejitev ali postopno zmanjševanje. Prodajna cena in opustitev obveznosti plačila davka, kakor sta določeni v prodajni pogodbi, sta bili dejansko določeni in potrjeni brez kakršnega koli sklicevanja na časovno omejitev ali zmanjševanje.
(157)
Zato Komisija meni, da se pomoč ne more razglasiti za združljivo s Smernicami.
(158)
Komisija sklepa, da se pomoč ne more razglasiti za združljivo s Smernicami o regionalni pomoči iz leta 1998.
(159)
Glede združljivosti pomoči z Uredbo o splošnih skupinskih izjemah, ki nekatere kategorije pomoči razglaša za združljive s skupnim trgom z uporabo členov 107 in 108 PDEU (42), Komisija meni, da je na podlagi finančnih podatkov, ki so jih predložili grški organi, Ellinikos Xrysos veliko podjetje, kot prikazuje zgornji odstavek 12. V skladu s členom 1(5) Uredbe o splošnih skupinskih izjemah je začasna pomoč velikim podjetjem izključena iz področja uporabe navedene uredbe.
(160)
Tudi v skladu s členom 8(3) Uredbe o splošnih skupinskih izjemah, kjer se pomoč iz Uredbe odobri velikim podjetjem, mora država članica potrditi bistven spodbujevalni učinek pomoči z dokumentom, ki analizira možnosti izvedbe projekta ali dejavnosti upravičenca s pomočjo in brez nje. Komisiji takšni dokazi niso bili predloženi.
(161)
Ne nazadnje se v skladu z Uredbo o splošnih skupinskih izjemah šteje, da je pridobitev kapitalskih sredstev, neposredno povezanih z obratom, ki je bil zaprt ali bi bil zaprt, če ne bi bil kupljen, upravičen strošek, pod pogojem, da je transakcija potekala v skladu s tržnimi pogoji. Grški organi priznavajo, da je transakcija potekala brez odprtega, brezpogojnega in preglednega javnega razpisa ali neodvisne ocene tržne vrednosti sredstev rudnikov Cassandra. Zato Komisija meni, da zadevna prodaja ni potekala v skladu s tržnimi pogoji.
(162)
Pomoč, odobrena podjetju Ellinikos Xrysos, torej ni združljiva z Uredbo o splošnih skupinskih izjemah.
(163)
Člen 107(3)(c) PDEU navaja, da se lahko „pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij, kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi“, razglasi za združljivo z notranjim trgom.
(164)
Komisija meni, da se izjema iz člena 107(3)(c) v obravnavanem primeru ne uporablja in da podjetje Ellinikos Xrysos ni upravičeno do pomoči za reševanje in/ali prestrukturiranje. V skladu s točko 7 Smernic Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah iz leta 1999, ki so veljale v času prodaje iz leta 2003 (43), „novo ustanovljeno podjetje ni upravičeno do pomoči za reševanje ali prestrukturiranje, tudi če je njegov začetni finančni položaj negotov. To se zgodi, na primer, kadar novo podjetje nastane iz likvidacije predhodnega podjetja ali samo prevzame sredstva takšnega podjetja“. Ellinikos Xrysos je podjetje, ki je bilo ustanovljeno tri dni pred nakupom rudnikov Cassandra. Poleg tega je pogoj za pridobitev pomoči za prestrukturiranje obstoj učinkovitega načrta za prestrukturiranje, Grčija pa takega načrta ni predložila. Pomoč, dodeljena podjetju Ellinikos Xrysos, torej ni združljiva s pravili pomoči za reševanje in/ali prestrukturiranje.
(165)
Kar pa zadeva okoljsko pomoč, je bilo podjetju Ellinikos Xrysos naloženo, da mora izpolnjevati veljavne okoljske standarde. Zlasti je bilo podjetje zavezano, da izvede naložbe za varstvo okolja in izvaja svoje rudarske dejavnosti v skladu z grškimi in evropskimi okoljskimi zakoni. Ker je to zakonsko predpisano, podjetju Ellinikos Xrysos ni bilo treba zagotoviti pomoči, da bi delovalo skladno z zakonodajo.
(166)
Ob upoštevanju zgoraj navedenega Komisija sklepa, da so zadevni ukrepi pomoči nezdružljivi s PDEU.
(167)
Komisija zlasti meni, da razlika med tržno vrednostjo sredstev rudnikov Cassandra in ceno, po kateri so bili ti prodani podjetju Ellinikos Xrysos, pomeni nezdružljivo pomoč v korist Ellinikos Xrysos. Komisija tudi meni, da znesek davka, ki bi ga podjetje Ellinikos Xrysos moralo plačati za nakup rudnikov in zemljišča, pomeni nezdružljivo pomoč v korist Ellinikos Xrysos.
V SKLEPNE UGOTOVITVE
(168)
Na podlagi zgoraj navedenega Komisija sklepa, da obravnavani ukrepi pomenijo državno pomoč v korist podjetja Ellinikos Xrysos v smislu člena 107(1) PDEU. Komisija zlasti meni, da razlika med tržno vrednostjo sredstev rudnikov Cassandra in ceno, po kateri so bili prodani podjetju Ellinikos Xrysos, pomeni pomoč v korist Ellinikos Xrysos in da znesek davka, ki bi ga moralo podjetje Ellinikos Xrysos plačati za nakup rudnikov in zemljišča, prav tako pomeni pomoč v korist Ellinikos Xrysos.
(169)
Poleg tega Komisija ugotavlja, da so obravnavani ukrepi nezdružljivi z notranjim trgom. Komisija zlasti meni, da razlika med tržno vrednostjo sredstev rudnikov Cassandra in ceno, po kateri so bili prodani podjetju Ellinikos Xrysos, pomeni nezdružljivo pomoč v korist Ellinikos Xrysos in da znesek davka, ki bi ga moralo podjetje Ellinikos Xrysos plačati za nakup rudnikov in zemljišča, prav tako pomeni nezdružljivo pomoč v korist Ellinikos Xrysos.
(170)
V skladu s PDEU in ustaljeno sodno prakso Evropskega sodišča ima Komisija pristojnost, da odloči, ali mora zadevna država članica razveljaviti ali spremeniti pomoč, če ugotovi, da ni združljiva z notranjim trgom (44). Sodišče je tudi dosledno trdilo, da je obveznost države, da razveljavi pomoč, za katero Komisija meni, da ni združljiva z notranjim trgom, namenjena ponovni vzpostavitvi prejšnjega stanja (45). V tem okviru je Sodišče ugotovilo, da je cilj dosežen, ko je prejemnik vrnil zneske, ki so mu bili odobreni z nezakonito pomočjo, in s tem izgubil pravico do ugodnosti, ki jo je imel v primerjavi s svojimi konkurenti na trgu, s čimer je vzpostavljeno stanje pred izplačilom pomoči (46).
(171)
V skladu z navedeno sodno prakso člen 14 Uredbe Sveta (ES) št. 659/99 (47) določa naslednje: „Če se v primerih nezakonite pomoči sprejmejo negativne odločbe, Komisija odloči, da mora zadevna država članica sprejeti vse potrebne ukrepe, da upravičenec vrne pomoč“.
(172)
Ker se obravnavani ukrepi štejejo za nezakonito in nezdružljivo pomoč, je treba zneske pomoči povrniti, da se ponovno vzpostavi stanje, ki je vladalo na trgu pred dodelitvijo pomoči. Izhodišče za vračilo mora biti čas, ko je upravičenec prejel ugodnost, tj. ko je bila pomoč upravičencu na voljo, pri čemer mora plačevati obresti, dokler ne izvede vračila.
(173)
Element nezdružljive pomoči pri ukrepih je seštevek a) razlike med tržno vrednostjo sredstev rudnikov Cassandra in ceno, po kateri so bila prodana podjetju Ellinikos Xrysos (14 milijonov EUR) in b) zneska davka, ki bi ga podjetje Ellinikos Xrysos moralo plačati za nakup sredstev, tj. rudnikov in zemljišča (1,34 milijona EUR). Rezultat tega seštevka je 15,34 milijona EUR.
(174)
V zvezi z vračilom pa Komisija ugotavlja, da je člen 4 prodajne pogodbe iz leta 2003 vključeval dve določbi o razveljavitvi, ki podrobno navajata, da podjetje Ellinikos Xrysos lahko razveljavi prodajo v primeru: a) upravnega ali pravnega akta grških organov, ki spreminja status rudarskih dovoljenj; ali b) sodne odločbe (povezane s statusom rudarskih dovoljenj) za zaustavitev obratovanja ali izvajanja investicijskega načrta. V obeh primerih bi podjetje Ellinikos Xrysos sredstva vrnilo grški državi, povrnil pa bi se mu celotni znesek v višini 11 milijonov EUR, po možnosti z dodatno odškodnino.
(175)
Grški organi navajajo, da bi se ti dve določbi lahko aktivirali s sklepom Komisije o vračilu nezdružljive pomoči. Ali gre za tak primer, je odvisno od razlage pogodbe in nacionalne zakonodaje. Tudi če se ti dve določbi aktivirata, to ne bi smelo vplivati na obveznost Grčije, da izterja znesek pomoči, naveden v tem sklepu -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Državna pomoč v višini 15,34 milijona EUR, ki jo je Grčija nezakonito dodelila podjetju Ellinikos Xrysos SA in krši člen 108(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije zaradi prodaje sredstev in zemljišča pod njihovo vrednostjo in oprostitve obveznosti plačila s tem povezanih davkov s ciljem, da se zaščitijo delovna mesta in okolje ter spodbudijo potencialni kupci rudnikov Cassandra, je nezdružljiva z notranjim trgom.
Člen 2
1. Grčija bo izterjala pomoč iz člena 1 od upravičenca.
2. Za vračljive zneske se obračunajo obresti od datuma, ko so bili upravičencu dani na voljo, do datuma, ko so bili dejansko vrnjeni.
3. Obresti se izračunajo na podlagi obrestnoobrestnega računa v skladu s poglavjem V Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 (48) in v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 271/2008 (49) o spremembi Uredbe (ES) št. 794/2004.
4. Grčija bo preklicala vsa še neizplačana plačila pomoči iz člena 1 z začetkom veljavnosti od datuma sprejetja tega sklepa.
Člen 3
1. Vračilo pomoči iz člena 1 se izvede takoj in učinkovito.
2. Grčija zagotovi, da se ta sklep izvede v štirih mesecih po uradnem obvestilu o tem sklepu.
Člen 4
1. V dveh mesecih od uradnega obvestila o tem sklepu predloži Grčija Komisiji naslednje informacije:
(a)
skupni znesek (glavnica in obresti za vračilo), ki ga mora upravičenec vrniti;
(b)
podroben opis že sprejetih in načrtovanih ukrepov za uskladitev s tem sklepom;
(c)
listine, ki dokazujejo, da se je od upravičenca zahtevalo vračilo pomoči.
2. Grčija obvešča Komisijo o napredku glede sprejetih nacionalnih ukrepov za izvajanje tega sklepa, dokler se pomoč iz člena 1 dokončno ne povrne. Grčija na zahtevo Komisije takoj predloži vse informacije o že sprejetih in načrtovanih ukrepih za uskladitev s tem sklepom. Zagotovi tudi podrobne informacije o zneskih pomoči in obrestih za vračilo pomoči, ki jih je upravičenec že povrnil.
Člen 5
Ta sklep je naslovljen na Helensko republiko.
V Bruslju, 23. februarja 2011