РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 7 март 2012 година
относно държавна помощ № SA.29041 (C 28/2009, ex N 433/2009) Мерки в полза на Oltchim SA Râmnicu Vâlcea
(нотифицирано под номер C(2012) 1369)
(само текстът на румънски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2013/246/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз (наричан по-долу „ДФЕС“), и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него (1),
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като взе предвид решението, с което Комисията реши да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС, по отношение на помощ C 28/2009 (ex N 433/2009) (2),
като прикани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените по-горе разпоредби и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
I. ПРОЦЕДУРА
(1)
На 17 юли 2009 г. Румъния изпрати уведомление за две мерки за (наричано по-долу „уведомлението“) подкрепа на Oltchim SA Râmnicu Vâlcea (наричано по-долу „Oltchim“ или „дружеството“): i) преобразуването на дълг към публичните органи в размер на 538 млн. RON (приблизително 128 млн. EUR (3)) в собствен капитал; и ii) държавна гаранция, обхващаща 80 % от търговски заем в размер на 424 млн. EUR. Румъния изпрати уведомление за тези две мерки за държавна подкрепа поради съображения за правна сигурност, като заяви, че те не включват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(2)
Преди това уведомление, на 10 април 2008 г. PCC SE (наричано по-долу „PCC“), дружество със седалище в Дуисбург, Германия, което понастоящем притежава миноритарен дял от 18,31 % в Oltchim, подаде официална жалба, в която твърди, че планираното преобразуване на дълга в собствен капитал включва несъвместима държавна помощ.
(3)
След регистрирането на жалбата Комисията обмени кореспонденция и информация с румънските органи, Oltchim и жалбоподателя, както и проведе няколко срещи с румънските органи и представители на Oltchim, от една страна, и с представители на жалбоподателя, от друга страна.
(4)
На 15 септември 2009 г. Комисията откри официална процедура по разследване съгласно член 108, параграф 2 от ДФЕС относно мерките, за които е отправено уведомление (наричано по-долу „решението за откриване“). Румъния представи мнението си относно решението за откриване на 3 ноември 2009 г.
(5)
Решението за откриване беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз на 29 декември 2009 г. (4). С писма от 21 декември 2009 г. Комисията прикани осем дружества, които като конкуренти на Oltchim са потенциално заинтересовани от процедурата, да представят мнения относно решението за откриване.
(6)
Комисията получи мнения от пет трети страни: с писмо от 26 януари 2010 г. - от Vestolit GmbH & Co. KG (наричано по-долу „Vestolit“); с писмо от 26 януари 2010 г. - от Ineos ChlorVinyls (наричано по-долу „Ineos“); с писма от 27 януари 2010 г. и 28 януари 2010 г. - от две дружества, които поискаха поверителност по отношение на тяхната идентичност (наричани по-долу „анонимни страни I и II“); и с писмо от 29 януари 2010 г. - от г-н Virgil Bestea, частно лице.
(7)
Тези мнения бяха предадени на Румъния с писмо от 2 март 2010 г. Румъния отговори на мненията на горепосочените трети страни с писмо от 8 април 2010 г.
(8)
Шеста трета страна - Firebird Management LLC (наричано по-долу „Firebird“ - инвестиционен холдинг, притежаващ по това време 1,328 % от акциите на Oltchim - предостави информация и мнение с писма от 27 май 2010 г. и 8 юли 2010 г. Мненията на Firebird бяха предадени на Румъния с писма съответно от 25 юни 2010 г. и 27 юли 2010 г.
(9)
Жалбоподателят PCC предостави информация по случая с писма от 6 май 2010 г., 18 май 2010 г., 19 май 2010 г., 28 май 2010 г., 13 юни 2010 г., 18 юни 2010 г., 22 юли 2010 г., 6 август 2010 г., 2 септември 2010 г., 18 октомври 2010 г., 9 април 2011 г. и 14 април 2011 г. Освен тези мнения PCC изпрати много информация, свързана със случая, главно включваща различни статии от вестници и друга, предимно публично достъпна информация.
(10)
Освен това анонимни страни I и II (които също представиха мнения относно решението за откриване и които поискаха поверителност по отношение на тяхната идентичност) представиха допълнителна информация на 21 септември 2010 г., 22 февруари 2011 г., 28 февруари 2011 г., 26 юли 2011 г. и 28 октомври 2011 г.
(11)
Комисията предаде мненията, посочени по-горе в съображения (9) и (10), на Румъния в случаите, когато те съдържаха нова информация и доводи и бяха свързани с настоящата процедура, с писма от 25 юни 2010 г., 2 август 2010 г., 9 септември 2010 г., 22 септември 2010 г., 20 октомври 2010 г. и 23 ноември 2011 г.
(12)
Румъния отговори на допълнителните мнения, представени с писма от 30 юли 2010 г., 2 септември 2010 г., 12 октомври 2010 г., 26 октомври 2010 г., 23 ноември 2010 г. и 7 декември 2011 г. Тя също така предостави допълнителна информация по случая с писма от 29 март 2011 г., 14 април 2011 г., 27 юли 2011 г., 9 септември 2011 г. и 21 септември 2011 г.
(13)
След решението за откриване в Брюксел бяха проведени няколко срещи между службите на Комисията и румънските органи: на 30 юни 2010 г., 15 юли 2010 г., 19 май 2011 г. и 12 септември 2011 г. Службите на Комисията също проведоха няколко срещи с представители на жалбоподателя PCC.
(14)
С писмо от 22 юни 2011 г. румънските органи оттеглиха уведомлението си от 17 юли 2009 г. относно държавната гаранция за заем в размер на 424 млн. EUR. Те също така уведомиха Комисията, че запазват уведомлението си относно преобразуването на дълга в собствен капитал.
(15)
На 10 август 2011 г. румънското правителство одобри меморандум, който упълномощава представители на Министерството на икономиката, търговията и бизнес средата, AVAS (5) и Oltchim да приемат частноправна конвенция между AVAS и Oltchim, с която дружеството ще признае лихвите, начислени върху публичния дълг от 1 януари 2007 г. насам.
(16)
С писмо от 9 септември 2011 г. румънските органи обявиха, че Oltchim и AVAS възнамеряват да сключат горепосочената частноправна конвенция и че AVAS също така ще преобразува лихвите, начислени по този начин, в собствен капитал, заедно с главницата по дълга.
(17)
С писмо от 21 октомври 2011 г. румънският министър-председател Emil Boc изрази твърдия ангажимент на румънското правителство изцяло да приватизира Oltchim, включително целия дял, принадлежащ на държавните органи след преобразуването на дълга. Съобщението за приватизацията трябваше да бъде публикувано в края на март 2012 г., а приватизацията да бъдат завършена до края на май 2012 г. С писмо от 16 февруари 2012 г. новият румънски министър-председател Mihai-Răzvan Ungureanu потвърди тези ангажименти.
(18)
Румъния представи допълнителни мнения и информация с писма от 12 октомври 2011 г. и 23 декември 2011 г.
(19)
Писмата, посочени в съображения 17 и 18, показват, че Румъния е изменила уведомлението за мярка 1 в смисъл, че преобразуването на дълга към публичните органи в размер на 538 млн. RON трябва да бъде последвано от приватизацията на произтичащото от това дялово участие в Oltchim и че преобразуването трябва да бъде оценено с оглед на последващата приватизация.
II. ПРЕДИСТОРИЯ НА СЛУЧАЯ
II.1. Дружеството
(20)
Oltchim е голям румънски нефтохимически производител, произвеждащ поливинилхлорид (PVC), сода каустик, хлор, диоктил фталат (DOP) и полиетер полиоли. Основният продукт на дружеството е PVC (понастоящем около 37,5 % от общата му продукция) с пазарен дял в ЕС в размер на 2,1 % (6). Oltchim е едно от най-големите нефтохимически дружества в Румъния и Югоизточна Европа, произвеждащо 78 вида от 40 основни химически продукта. Дружеството изнася около 80 % от продукцията си в Европа и извън нея.
(21)
Oltchim е основният промишлен работодател във Vâlcea, румънски подпомаган регион съгласно член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС. На 15 октомври 2011 г. работната сила се е състояла от 3 470 души (7). Поради настоящото трудно финансово положение дружеството временно е съкратило 1 000 служители през декември 2011 г. и още 993 служители през януари 2012 г (8).
(22)
Дружеството започва дейността си през 1966 г., през 1990 г. е реорганизирано и през 1997 г. е регистрирано на румънската фондова борса. Румънската държава (понастоящем чрез Министерството на икономиката) поддържа контролен дял от 54,8 % в дружеството. Основният миноритарен акционер е PCC, който е и жалбоподателят в тази процедура и също така притежава Rokita SA, полски конкурент на Oltchim, с дял от 18,31 %. Останалата част от акциите на дружеството се притежават от Nachbar Services Ltd (14,02 %), различни физически лица (11,04 %) и други юридически лица (1,81 %).
II.2. Събития преди присъединяването на Румъния към ЕС
II.2.1 Произход на публичния дълг
(23)
През периода 1992-2008 г. Oltchim инвестира общо приблизително 371 млн. EUR за модернизация на производствената си линия (от които 118,8 млн. EUR бяха инвестирани през 2007/2008 г.). Във връзка с някои от тези инвестиции през периода 1995-2000 г. Oltchim сключи поредица от 12 търговски заема приблизително на обща стойност 171 млн. DEM плюс 60 млн. USD. Заемите са подкрепени от държавни гаранции, издадени от Министерството на финансите.
(24)
Тъй като Oltchim не бе в състояние да изплати заемите, банките започнаха да изискват плащания по държавните гаранции от ноември 1999 г.
(25)
От 1999 г. до 2002 г. Министерството на финансите извършваше плащания по изисканите гаранции. То начисли значителни лихви и неустойки върху платените по този начин суми по държавните гаранции, станали изискуеми в периода 1999-2002 г., които варираха между 0,15 % и 0,3 % на ден, т.е. 54 %-110 % годишно (9).
(26)
До юни 2002 г. натрупаният дълг на Oltchim към Министерството на финансите, произтичащ от държавните гаранции плюс наложените върху тях лихви и неустойките, възлизаше на 303 млн. RON (приблизително 72 млн. EUR). По това време тази сума беше прехвърлена от Министерството на финансите на Румънската агенция (AVAS (10)), натоварена с възстановяването на публичния дълг, и беше консолидирана в щатски долари, така че да се запази стойността на дълга в хиперинфлационната среда, като получената по този начин сума беше 91 млн. USD.
(27)
В съответствие с румънското законодателство (Извънредна правителствена наредба 51/1998) AVAS не е имала специален мандат да налага лихви и неустойки върху публичния дълг, за чието събиране от дружествата длъжници е отговаряла.
II.2.2 Преобразуването на дълга от 2003 г.
(28)
Първият опит за приватизация на дружеството беше през 2001 г., когато AVAS договори и подписа с Exall Resources договор за продажба на дела на държавата в дружеството. Договорът за продажба беше отменен поради невъзможността на купувача да изпълни своите задължения за плащане и неговата неспособност да гарантира технологичните/екологичните инвестиции в дружеството.
(29)
Вторият опит за приватизация на Oltchim беше направен през октомври 2003 г., когато румънската агенция за приватизация APAPS публикува съобщение за продажба на дела на държавата. Потенциалните инвеститори бяха информирани, че публичният дълг ще бъде преобразуван в собствен капитал с цел повишаване на привлекателността на дружеството за потенциални инвеститори.
(30)
Тъй като потенциален инвеститор (Rompetrol) и миноритарни акционери обаче оспориха преобразуването на дълга от 2003 г. в румънски съдилища, офертата за приватизация беше отменена в началото на ноември 2003 г. Независимо от това през ноември 2003 г. дългът към AVAS в размер на 95 млн. USD (т.е. прехвърлените 91 млн. USD плюс допълнителните плащания, извършени от Министерството на финансите при прилагането на гаранциите и прехвърлени на AVAS от юни 2002 г.), равняващ се на 322 млн. RON, беше преобразуван в собствен капитал с решение на Общото събрание на акционерите на Oltchim (в което държавните представители имаха мнозинство от гласовете). Публичният дял в Oltchim по този начин се увеличи от 53,26 % до 95,73 %.
(31)
През ноември 2005 г. търговският съд във Vâlcea отмени решението на Общото събрание на Oltchim за преобразуване на дълга на основание, че преобразуването на дълга е било извършено, без да се даде възможност на миноритарните акционери също да участват в увеличаването на капитала.
(32)
През юни 2006 г. румънското правителство издаде Извънредна наредба (11), предоставяща мандат на държавните представители в Общото събрание на акционерите на Oltchim да гласуват за необжалване на решението на съда, с което беше отменено първото преобразуване на дълга, както и за предприемане на необходимите стъпки за възстановяване на положението преди преобразуването. Решението на съда за отмяна на преобразуването на дълга стана окончателно през август 2006 г. Намаляването на акционерния капитал действително настъпи през ноември 2007 г. Дългът, получен в резултат на отмяната на преобразуването на дълга, беше вписан отново в счетоводните сметки по историческа стойност от 95 млн. USD, впоследствие равняваща се на 317 млн. RON.
II.2.3 Допълнително натрупан дълг
(33)
След първото прехвърляне на дълга през юни 2002 г. на AVAS през периода юни 2002 г.-декември 2006 г. Министерството на финансите продължи да извършва плащания по държавните гаранции, които са станали изискуеми през ноември 1999 г. През периода 2003-2006 г., докато преобразуването на дълга от 2003 г. все още беше в сила, общата сума на допълнителните плащания, извършени от Министерството на финансите по изискуемите гаранции, възлизаше на 191 млн. RON. При прилагането на конвенцията, сключена през юни 2002 г. между Министерството на финансите и AVAS за прехвърляне на държавния дълг, Министерството на финансите също прехвърли всички тези вземания на AVAS на последователни траншове, следващи действителните плащания, извършени по гаранциите. AVAS също консолидира тези вземания в щатски долари, които през 2006 г. възлизаха на 60 млн. USD.
(34)
Така на 1 януари 2007 г. - датата на присъединяването на Румъния към ЕС - общият дълг на Oltchim към AVAS възлизаше на 60 млн. USD (12).
II.3. Събития след присъединяването на Румъния към ЕС
II.3.1 Развитие на дълга
(35)
От 1 януари 2007 г. насам всички плащания по външните заеми са извършени от Oltchim. Министерството на финансите вече не извършва никакви допълнителни плащания по държавните гаранции.
(36)
През ноември 2007 г. сумата от 95 млн. USD, получена в резултат на възстановяване на положението преди преобразуването на дълга, беше вписана в счетоводните сметки на Oltchim и добавена към сумата от 60 млн. USD, свързана с допълнителните плащания, като по този начин общата стойност на публичния дълг възлиза на 155 млн. USD (508 млн. RON). Този публичен дълг от 155 млн. USD е посочен в счетоводните сметки на Oltchim в румънски леи (т.е. 508 млн. RON). Оттогава насам този деноминиран в щатски долари дълг е отчитан в счетоводните сметки на Oltchim в румънски леи и сумата в румънски леи е останала непроменена, тъй като при всеки нов период на отчитане дружеството е вписвало в счетоводния отчет историческата стойност в румънски леи (13), която винаги е била по-висока от приложимата по това време настояща стойност, тъй като с течение на времето румънските леи поскъпнаха по отношение на щатските долари.
(37)
Като изключение от общото правило, предвидено с Извънредна правителствена наредба 51/1998 (вж. съображение (27) по-горе), въз основа на член 2, параграф 2 от Извънредна правителствена наредба 45/2006 (наричана по-долу „ИПН 45/2006“), през 2007 г. AVAS начисли лихва за периода 2003-2006 г., възлизаща на 29,9 млн. RON при едногодишния ЛИБОР (14) процент за депозити в щатски долари, за прехвърлените ѝ от Министерството на финансите вземания от Oltchim, които са били обект на преобразуването на дълга от 2003 г.
(38)
Поради това от ноември 2007 г. общата сума, дължима от Oltchim на AVAS, възлиза на 155 млн. USD (508 млн. RON) плюс 29 млн. RON - т.е. общо на 538 млн. RON. По-нататък в настоящото решение позоваванията на дълга ще се отнасят за дълга в румънски леи, тъй като преобразуването на дълга, за което е отправено уведомление, също е деноминирано в румънски леи.
II.3.2 Второто преобразуване на дълга
(39)
През януари 2007 г. румънският парламент утвърди със Закон 30/2007 ИПН 45/2006, която упълномощи AVAS да възстанови положението преди първото преобразуване на дълга и ѝ предостави мандат за извършване на второ преобразуване, при което този път също така да се зачете правото на предимство на миноритарните акционери.
(40)
Срещу този втори опит за преобразуване на дълга в собствен капитал обаче бяха изразени възражения от новия основен миноритарен акционер PCC, който отказа да участва в операцията.
(41)
PCC беше придобило дял от 1,2 % в Oltchim за 7,5 млн. EUR през май 2007 г., т.е. след датата, на която решението на националния съд за отмяна на първото преобразуване на дълга стана окончателно, тъй като не беше обжалвано нито от Oltchim, нито от румънските органи. Когато в счетоводните сметки на дружеството беше възстановено положението преди преобразуването на дълга, 1,2 %-ният дял на PCC стана 12 % (15).
(42)
През април 2008 г. PCC подаде жалба до Комисията, в която твърди, че преобразуването на дълга в собствен капитал включва несъвместима държавна помощ (вж. съображение 2 по-горе).
(43)
За да гарантират спазването на член 108, параграф 3 от ДФЕС, румънските органи решиха да получат одобрение на държавната помощ от страна на Комисията преди извършването на второто преобразуване на дълга и отправиха уведомление за тази мярка.
II.4. Настоящо положение на Oltchim
(44)
Румънските органи твърдят, че след извършеното през 2006 г. възстановяване на положението преди преобразуването през 2003 г. на дълга те отново са направили опит за приватизация на задлъжнялото дружество съответно през 2006 г. и 2008 г. Според румънските органи никой инвеститор не е проявил интерес към неговото закупуване при такива условия.
(45)
Освен това според румънските органи предизвикателствата, пред които е изправено дружеството от 2008 г. насам, са: i) спирането на доставките на ключови суровини от основния доставчик Arpechim; ii) отрицателното въздействие върху нетната стойност на активите на дружеството, предизвикано от повторното наличие на значителен дълг след възстановяване през ноември 2007 г. на положението преди преобразуването през 2003 г. на дълга; iii) недостатъчната капитализация на дружеството, също дължаща се на възстановяване на положението преди преобразуването на дълга; и накрая iv) последиците от световната финансова и икономическа криза.
(46)
За финансовата 2008 година Oltchim претърпя оперативна загуба от 71 млн. RON (17 млн. EUR), нетна загуба от 226 млн. RON (54 млн. EUR) и натрупаните загуби достигнаха 1,367 млрд. RON (325 млн. EUR). След закриването на основния доставчик на етилен Arpechim през ноември 2008 г. дружеството функционираше с 45 % от капацитета си и около една трета от персонала беше временно отстранен от работа.
(47)
В края на 2008 г. акциите на Oltchim, притежавани до този момент от AVAS, бяха прехвърлени в портфейла на Министерството на икономиката.
(48)
През декември 2009 г. Oltchim закупи активи (инсталация за етилен) от предишния си доставчик Arpechim за [0]-[10] EUR (16) и заплати за своите стоково-материални запаси [10]-[20] млн. EUR. Според румънските органи придобиването беше финансирано от авансови плащания от клиенти. Arpechim отново поднови дейността си през май 2011 г.
(49)
На 31 декември 2009 г. финансовите отчети на Oltchim за 2009 г. показваха оперативна загуба от 26 млн. EUR (109 млн. RON), нетна загуба от 52,4 млн. EUR (220 млн. RON), натрупани загуби от 377 млн. EUR (1,584 млрд. RON) и отрицателен собствен капитал в размер на 112 млн. EUR (469 млн. RON).
(50)
На 31 декември 2010 г. финансовите отчети на Oltchim показваха оперативна печалба от 56 млн. EUR, нетна печалба от 32 млн. EUR (220 млн. RON) и натрупани загуби от 383 млн. EUR. Положителният оперативен и нетен резултат се дължеше на факта, че активите на Arpechim, закупени за [0]-[10] EUR бяха преоценени на [80]-[100] млн. EUR и разликата беше вписана в счетоводните книги като „печалба от изгодна покупка“.
(51)
На 30 юни 2011 г. шестмесечните финансови отчети на Oltchim (17) показваха оперативна загуба от 7,4 млн. EUR и нетна загуба от 17,4 млн. EUR, натрупани загуби от 401 млн. EUR и отрицателен собствен капитал в размер на 358 млн. EUR (без да се отчита дългът към AVAS).
III. РЕШЕНИЕТО ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА
(52)
На 15 септември 2009 г. Комисията откри официално разследване на двете мерки за подкрепа на Oltchim, за които беше получено уведомление от Румъния през юли 2009 г.:
-
Мярка 1: преобразуване на дълг на обща стойност 538 млн. RON (приблизително 128 млн. EUR); и
-
Мярка 2:„държавна гаранция“, обхващаща 80 % от търговски заем в размер на 424 млн. EUR за допълнителни инвестиции за модернизация. (Румъния оттегли уведомлението си относно мярка 2 с писмо от 22 юни 2011 г.).
(53)
Комисията постави под въпрос дали, противно на доводите на Румъния, пакетът от мерки за подкрепа, за който беше отправено уведомление, предоставя неправомерно предимство на дружеството и дали представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(54)
Освен това в решението за откриване на процедурата като възможна допълнителна държавна помощ беше определен фактът, че от 1 януари 2007 г. насам държавата не е начислявала лихви и/или неустойки върху дължимия публичен дълг (това беше определено като „мярка 3“).
(55)
Накрая Комисията изрази съмнения относно това дали мерките биха могли да се считат за съвместими с ДФЕС съгласно съответните правила за държавна помощ, ако бъде установено, че включват държавна помощ.
IV. МНЕНИЕ НА РУМЪНИЯ ОТНОСНО РЕШЕНИЕТО ЗА ОТКРИВАНЕ
(56)
В своя отговор на решението за откриване румънските органи твърдят, че нито една от трите мерки не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, тъй като поведението на румънската държава е в съответствие с пазарните принципи.
(57)
По-специално Румъния настоява, че мерките, за които е отправила уведомление (преобразуването на дълга и държавната гаранция), биха гарантирали възстановяването на рентабилността на Oltchim чрез решаване на проблема с недостатъчната капитализация и чрез осигуряване на необходимите средства за неговата стратегия за растеж. Освен това Румъния подчерта, че Комисията трябва да вземе предвид двойната роля на държавата като акционер и кредитор на Oltchim.
(58)
Накрая, Румъния твърди, че мярка 3 не представлява държавна помощ, тъй като поведението на държавата по отношение на отказа от принудително събиране на предишния дълг е стриктно свързано с планираното преобразуване на дълга, както и че по отношение на този дълг поведението на румънските органи е било последователно в съответствие с това, което би избрал да направи един пазарен оператор при подобни обстоятелства.
V. МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
(59)
В мнението си от 26 януари 2010 г. относно решението за откриване Vestolit изрази опасения по отношение на пакета от мерки за държавна подкрепа, за който беше отправено уведомление от Румъния през юли 2009 г. Vestolit се счита за конкурент на Oltchim, тъй като и двете страни осъществяват дейност в производството на PVC. Според Vestolit никой частен инвеститор не би подкрепил инвестиционна програма, която е насочена изключително към закупуването и обновяването на остарялата инсталация за етилен на Arpechim.
(60)
В писмото си от 21 януари 2010 г. Ineos твърди, че въз основа на информацията в решението за откриване изглежда, че Oltchim е предприятие в затруднение и поради това мерките за подкрепа, които трябва да бъдат взети от румънската държава в негова полза, е малко вероятно да бъдат предприети от частен инвеститор. Ineos също обърна внимание на факта, че европейският пазар на PVC се характеризира със значителен свръхкапацитет и поради това всяка потенциална помощ за един от участниците на пазара вероятно ще има силно нарушаващо въздействие.
(61)
Мнението, представено от Firebird на 28 май 2010 г., е с подобно съдържание като мненията, представени от горепосочените заинтересовани страни.
(62)
С писмо от 28 януари 2010 г. друг конкурент на Oltchim - анонимна страна I - също изрази мнение в същата насока като мненията на Vestolit и Ineos. Тя също така подчертава, че оперативната помощ не може да се счита за съвместима с ДФЕС и по отношение на Oltchim изглежда не съществуват други основания за съвместимост.
(63)
С писмо от 27 януари 2010 г. анонимна страна II твърди, че всички мерки за помощ, установени в решението за откриване, представляват несъвместима помощ. Анонимна страна II също така твърди, че:
а)
държавните гаранции, предоставени на Oltchim през периода 1995-2000 г., все още са били в сила след присъединяването на Румъния към ЕС, а именно до 31 октомври 2009 г., и поради това от датата на присъединяване те следва да се разглеждат като нова помощ;
б)
затрудненията, пред които е изправено Oltchim поради изискуемостта на държавните гаранции от ноември 1999 г. насам, се дължат на структурни проблеми на дружеството (лошо управление, грешен избор на бизнес стратегия, липсата на действително и ефективно преструктуриране);
в)
придобиването на Arpechim противоречи на търговските интереси на Oltchim; то няма да генерира печалба в бъдеще;
г)
последващите плащания, извършени от Министерството на финансите през периода юни 2002 г.-декември 2006 г. въз основа на изисканите държавни гаранции, показват, че Oltchim е било в затруднение през целия този период;
д)
Румъния действително се е опитала да приватизира дружеството само веднъж - през 2001 г., а последвалите „неуспешни“ опити за приватизация през 2003 г. и 2006 г. са били само стратегия за отказ от принудително събиране на публичния дълг;
е)
бизнес планът, на който се основава пакетът от мерки за подкрепа, за който беше отправено уведомление през юли 2009 г., не е надежден, особено по отношение на анализа на чувствителността и очакваната възвращаемост на инвестицията;
ж)
държавата би претърпяла значителна загуба чрез подкрепата на такава значителна инвестиционна програма, тъй като очакваните приходи от приватизацията на Oltchim не биха покрили разходите по мерките за подкрепа;
з)
с оглед на факта, че мерките, за които е отправено уведомление, включват държавна помощ, Румъния е трябвало да предложи план за преструктуриране на Oltchim, като даде възможност за оценка на съвместимостта на помощта съгласно Насоките за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране (18).
(64)
По-късно в хода на процедурата PCC насочи вниманието на Комисията към факта, че през юни 2010 г. румънската агенция за защита на околната среда е наложила на Oltchim екологична глоба в размер на14,34 млн. EUR за късното връщане на сертификатите за CO2 за 2009 г. (19). По мнението на PCC възможният отказ от принудително събиране на глобата включва допълнителна държавна помощ за дружеството. В писмото на Firebird от 8 юли 2010 г. също е поставен въпросът за екологичната глоба.
(65)
През октомври 2010 г. и октомври 2011 г. PCC също така уведоми Комисията, че държавният електрически доставчик SC Electrica SA (наричан по-долу „Electrica“) и други публични кредитори (Salrom Exploatarea Minieră Rm. Vâlcea - доставчик на солни разтвори и варовик; и SC CET Govora SA - доставчик на промишлена пара) имат значителни разсрочени вземания по отношение на Oltchim.
VI. МНЕНИЕ НА РУМЪНИЯ ОТНОСНО МНЕНИЯТА НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
(66)
В отговора си от 8 април 2010 г. относно мненията на заинтересованите страни Румъния до голяма степен се позовава на уведомлението и на изразеното от нея по-рано мнение в отговор на решението за откриване на процедурата.
(67)
По-специално Румъния заяви, че противно на твърденията на една от третите страни придобиването и обновяването на нефтохимическите активи на Arpechim включва цялото необходимо преструктуриране и е от съществено значение за дългосрочната жизнеспособност на дружеството, както и че от експлоатацията на интегрираната платформа на нефтохимическото звено Oltchim-Arpechim може да се очаква генериране на печалби.
(68)
Румъния също така повтаря доводите си, че предприетите действия за принудителното събиране на вземанията срещу Oltchim не са предоставили никакво предимство на дружеството. Накрая, Румъния също така подчерта намерението си за приватизация на Oltchim.
VII. ОТТЕГЛЯНЕ НА УВЕДОМЛЕНИЕТО ОТНОСНО ДЪРЖАВНАТА ГАРАНЦИЯ (МЯРКА 2)
(69)
Съгласно член 8 от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО (20) дадена държава членка може да оттегли уведомлението след откриването на официалната процедура по разследване в разумен срок преди Комисията да вземе решение относно характера на помощта по мярката, за която е отправено уведомление. В такъв случай Комисията ще закрие процедурата с решение за обявяване на въпроса за безпредметен.
(70)
Румънските органи оттеглиха уведомлението относно държавната гаранция (обхващаща 80 % от заем в размер до 424 млн. EUR). Така по отношение на мярка 2 разследването на Комисията стана безпредметно.
VIII. ПОЗИЦИЯ НА РУМЪНИЯ СЛЕД ОТТЕГЛЯНЕТО НА МЯРКА 2
VIII.1. Изменение на мярка 1 - намерение на Румъния за приватизация
(71)
През февруари 2011 г. беше поискана съвместна предпазна програма на ЕС/Международния валутен фонд (наричан по-долу „МВФ“) за финансово подпомагане с цел подпомагане на възобновяването на икономическия растеж в Румъния с акцент върху структурните реформи и същевременно за подобряване на фискалната устойчивост и укрепване на финансовата стабилност. През май 2011 г. Съветът прие решение (21) за предоставяне на превантивна средносрочна финансова помощ на Румъния в размер до 1,4 млрд. EUR. През март 2011 г. МВФ одобри ново превантивно стенд-бай споразумение (22) за Румъния. Съгласно това споразумение МВФ предоставя на разположение на Румъния финансова помощ в размер на 3 090,6 млн. специални права на тираж (СПТ) (3,5 млрд. EUR) за следващите две години. Финансирането се предоставя, при условие че Румъния изпълни редица цели за намаляване на бюджетния дефицит, посочени в Писмо за намерение, представено от румънските органи и отразено в Технически меморандум за разбирателство (наричан по-долу „ТМР“). Целите на Техническия меморандум за разбирателство включват, наред с другото, намаляване на просрочени задължения и загуби за публични предприятия. В Писмото за намерение и Техническия меморандум за разбирателство от 2 декември 2011 г. (23) Румъния пое ангажимента да обяви търг за приватизация на Oltchim до края на април 2012 г.
(72)
Това беше предшествано от няколко публични изявления от румънските органи, които бяха направени в течение на 2011 г., за обявяване на намерението на румънското правителство да приватизира Oltchim.
(73)
Румъния също заяви своя ангажимент за приватизация на Oltchim пред Комисията. По-конкретно, с писмо от 21 октомври 2011 г., адресирано до заместник-председателя Joaquín Almunia, румънският министър-председател Emil Boc заяви, че Румъния е поела ангажимента изцяло да приватизира Oltchim (включително и дела, който е бил обект на преобразуването на дълга) до май 2012 г. След назначаването на ново правителство в Румъния на 9 февруари 2012 г., новият министър-председател Mihai Razvan Ungureanu отново потвърди този ангажимент с писмо от 16 февруари 2012 г.
(74)
Поради бюджетните си ограничения Румъния вече не възнамерява да остане собственик на Oltchim и да финансира необходимите инвестиции чрез държавна гаранция, а цели да продаде дяловото си участие в Oltchim.
VIII.2. Развитие по отношение на мярка 3 - споразумението относно лихвата
(75)
С писмо от 9 септември 2011 г. румънските органи информираха Комисията, че от 1 януари 2007 г. възнамеряват да начислят лихва върху дължимия дълг към AVAS, възлизащ на 538 млн. RON. Румъния също така обясни, че това ще бъде извършено в рамките на споразумение-конвенция относно дълга между AVAS и Oltchim, с което дружеството ще възприеме дължимата лихва. В същото писмо румънските органи посочиха, че начислените по този начин лихви също ще бъдат преобразувани в собствен капитал, заедно с основния публичен дълг, както е посочено в мярка 1.
(76)
С писмо от 23 декември 2011 г. румънските органи предоставиха копие на частноправното споразумение, сключено на 22 декември 2011 г. между AVAS и Oltchim, с което дружеството призна начислените лихви върху публичния дълг за периода 1 януари 2007 г.-31 декември 2011 г. на обща стойност 511 млн. RON. Румънските органи обясниха, че лихвата е изчислена като сложна лихва, като за лихва за забава за съответните периоди се използва най-високият лихвен процент, начислен от търговските банки за заемите, предоставени ефективно на дружеството от 1 януари 2007 г. насам, и чрез използване на приложимите от Комисията референтни и сконтови лихвени проценти. Този подход е довел до следните приложими лихвени проценти и начислени лихви по дълга към AVAS:
Таблица 1
Разбивка по години на лихвата, начислена от AVAS, за периода 2007-2011 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
Приложим лихвен процент
1.1-30.6 - 11,17 %
1.7-31.12 - 10,24 %
14,86 %
18,85 %
14,00 %
13,22 %
Размер на лихвата (закръглен в млн. RON)
58
87
129
114
123
Обща лихва по дълга към AVAS от 2007 г. насам: 511 млн. RON|
(77)
В същата кореспонденция румънските органи също така заявиха, че подготовката за извършване на преобразуването на дълга към AVAS в размер на 538 млн. RON плюс начислените по него лихви ще започне скоро с оглед спазването на предложения срок за приватизация.
VIII.3. Доводи на Румъния относно намерението ѝ за приватизация
(78)
Както беше обяснено по-горе, румънските органи оттеглиха мярка 2 (вж. раздел VII отг). След оттеглянето на уведомлението по отношение на държавната гаранция румънските органи изразиха мнението, че настоящата мярка 1, т.е. преобразуването в собствен капитал на дълга към AVAS в размер на 538 млн. RON плюс начислените по него лихви за периода 1 януари 2007 г.-31 декември 2011 г., възлизащи на допълнителна сума от 511 млн. RON, не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Румъния заяви, че мярката ще бъде в съответствие с пазара и като такава няма да предоставя предимство на Oltchim. По-конкретно румънските органи изразиха мнението, че за AVAS като кредитор е по-добре да преобразува целия дълг в собствен капитал и да продаде целия си дял в дружеството в краткосрочен план, отколкото принудително да събере дълга, тъй като пазарната стойност на получения след преобразуването на дълга дял на AVAS в дружеството би била по-висока от сумата, която тя би получила от ликвидацията на дружеството.
(79)
Румъния представи консултантски доклад, изготвен от Raiffeisen Capital & Investment SA (наричан по-долу „консултантският доклад“), за да докаже, че най-добрата стратегия на държавата за максимално увеличаване на нейната възвращаемост е да извърши преобразуване на дълга в собствен капитал, последвано от краткосрочна продажба на обединените пакети от акции.
(80)
В консултантския доклад се разглежда стойността на вземанията на AVAS при сценарий на ликвидация, от една страна, и стойността им при сценарий на преобразуване на дълга + приватизация, от друга страна.
(81)
Оценката на ликвидацията се основава на два ликвидационни доклада (предишен ликвидационен доклад на Raiffeisen от февруари 2011 г. и ликвидационен доклад, изготвен от независимото консултантско дружество Romcontrol SA Bucharest през март 2011 г.). Резултатът за държавата при сценарий на преобразуване на дълга + приватизация бе изчислен въз основа на метода за стойността на предприятието, която е един от основните показатели, използвани в бизнес оценяването. (Подробно описание на използваните методологии и на резултата от оценяването, както и неговата критична оценка от страна на Комисията могат да бъдат намерени в раздел IX.3.3. по-долу.)
(82)
В доклада се заключава, че преобразуването на общия му дълг в собствения капитал би дало възможност за по-плавен и по-бърз процес на приватизация на дружеството и че финансовият резултат от този вариант е по-добър за AVAS от варианта за ликвидация.
IX. ОЦЕНКА
IX.1. Обща информация
(83)
За да установи дали разглежданите мерки представляват държавна помощ, Комисията трябва да прецени дали те изпълняват кумулативните условия на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Тази разпоредба гласи че: „[о]свен когато е предвидено друго в Договорите, всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки, е несъвместима с вътрешния пазар“.
(84)
Комисията отбелязва, че с оглед на оттеглянето на уведомлението относно мярка 2 (вж. раздел VII отг) следната оценка се отнася само за мерки 1 и 3. Мярка 1 беше изменена, тъй като Румъния свърза преобразуването на дълга в собствен капитал с приватизацията на Oltchim. Поради това оценката на последната мярка е извършена при допускането, че делът от собствения капитал, който AVAS ще има след преобразуването, веднага ще бъде продаден на частен инвеститор при справедлив, открит и прозрачен процес на продажба, който има за цел максимално увеличаване на приходите на AVAS.
(85)
Освен това Комисията счита, че въпросът дали AVAS като кредитор е предоставила някакво неправомерно предимство на Oltchim чрез начина, по който е третирала дълга след 1 януари 2007 г., трябва да се оцени в контекста на ИПН 51/1998 (вж. съображение (27) по-горе) и Закон 30/2007, предоставящ мандат на AVAS за повторно извършване на преобразуването на дълга, в контекста на отправеното до Комисията уведомление за преобразуване на дълга - идентифицирано като мярка 1 в решението за откриване, както и в контекста на изменението на мярка 1 в резултат на съмненията, изразени от Комисията, и на ограниченията, произтичащи от програмата на ЕС/МВФ.
(86)
Освен това Комисията отбелязва, че намерението за пълна приватизация на дружеството до края на май 2012 г., което беше съобщено от румънските органи в писмото им от 21 октомври 2011 г. и отново потвърдено в писмото на министър-председателя Ungureanu от 16 февруари 2012 г., се счита за неразделна част от мярка 1.
(87)
По отношение на екологичната глоба, от една страна, и неизплатените дългове на дружеството към Electrica SA, Salrom Exploatarea Minieră Rm. Vâlcea и SC CET Govora SA, от друга страна, Комисията отбелязва, че тези предполагаеми мерки не са били част от решението за откриване на процедурата. Поради това те не могат да съставляват част от настоящото решение. Комисията своевременно ще информира жалбоподателя за по-нататъшния курс на действие по отношение на тези твърдения въз основа на член 10 от Регламент (ЕО) № 659/1999.
IX.2. Компетентност на Комисията преди присъединяването
(88)
Както беше посочено в раздел V по-горе, анонимна страна II изрази мнението, че някои от държавните гаранции, предоставени на Oltchim през периода 1995-2000 г., все още са били в сила след присъединяването на Румъния към ЕС, а именно до 31 октомври 2009 г., и поради това от датата на присъединяване те следва да се разглеждат като нова помощ. Поради това Комисията трябва да оцени действителността на този довод и произтичащите от него възможни последици за оценката на мярката, за която е отправено уведомление.
(89)
Като общо правило член 107, параграф 1 от ДФЕС се прилага само от датата на присъединяване нататък. Изключение от това общо правило са мерките, които са били приведени в действие преди присъединяването и които продължават да са приложими след това. Съгласно Договора за присъединяване на Румъния към ЕС от 2005 г. (24), мерки, приведени в действие в Румъния преди датата на присъединяване и все още приложими след датата на присъединяване (1 януари 2007 г.), които биха могли да представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС и не отговарят на изискванията за съществуваща помощ за целите на Регламент (ЕО) № 659/1999 (25), трябва да се считат за потенциална нова помощ от датата на присъединяване за целите на прилагането на член 108, параграф 3 от ДФЕС.
(90)
В точка 2.1, втора алинея от приложение V към Акта за присъединяване на България и Румъния от 2005 г. (26), въз основа на член 22 от същия Акт за присъединяване, се предвижда, че „всички мерки, все още приложими след датата на присъединяване, които представляват държавна помощ и не отговарят на изложените по-горе условия, се считат за нова помощ при присъединяването за целите на прилагането на член 88, параграф 3 от Договора за ЕС“.
(91)
По този начин горепосочената разпоредба обхваща мерки, приведени в действие преди датата на присъединяване (1 януари 2007 г.), които са все още приложими след тази дата. Понятието „приложими след датата на присъединяване“ е определено в редица решения на Комисията (27) като обхващащо схеми и индивидуални мерки, които не са ограничени във времето или при които конкретната отговорност на държавата не е категорично разграничена - с други думи случаи, при които точният риск за държавата все още не е известен към датата на присъединяване. С оглед на горните съображения трябва да се определи дали държавните гаранции, издадени в полза на Oltchim през периода 1995-2000 г., са били „приложими след присъединяването“ в смисъла, определен в горепосочената практика. За тази цел трябва да се провери дали е възникнала ситуация, при която държавните гаранции не са били ограничени във времето или при която точният риск за държавата не е бил известен преди датата на присъединяване.
(92)
След като разгледа условията и реда, при които въпросните държавни гаранции са били издадени, Комисията отбелязва, че те са представлявали отделни и индивидуални еднократни мерки, чрез които държавата е подкрепила дружеството за вземането на определени заеми за определени суми и определен срок. Датата, до която гаранциите са валидни, е била определена при тяхното издаване, тъй като гаранциите са с предвиден срок на валидност - до изтичането на срока на свързаните с тях заеми, който е бил точно определен в тези заеми. Срокът на валидност не е бил изменян след това. Поради това при присъединяването техният срок на валидност действително е бил ограничен във времето и е бил определен на дата преди присъединяването, а именно при сключването на споразумението за заемите. Поради това Комисията трябва да отбележи, че първата от ситуациите, при които дадена мярка се определя като „нова помощ“ от датата на присъединяване, а именно липсата при нея на ограничение във времето към датата на присъединяване, не е изпълнена в настоящия случай.
(93)
Второ, максималното ниво на отговорност на държавата е било определено в момента на предоставяне на гаранциите, тъй като гаранциите покриват само конкретния заем, за който са били предоставени. Поради това трябва също да се заключи, че вторият случай на „приложимост след присъединяването“, а именно неизвестният риск за държавата от датата на присъединяване, не е приложим.
(94)
Освен това Комисията също отбелязва, че държавните гаранции са станали изискуеми преди датата на присъединяване. От датата на тяхната изискуемост държавата е станала отговорна за изплащането на неизплатената сума по заемите, които са били взети с тяхната подкрепа, и действително е поела задълженията на дружеството за изплащане на въпросните заеми, като в резултат от това в станала кредитор на Oltchim за платените по гаранциите суми. Както беше посочено в раздел II.2 по-горе, плащанията, извършени по изискуемите гаранции, са продължили до 2006 г. От датата на присъединяване не са извършвани други плащания в тази връзка, тъй като Oltchim все още е било в състояние да обслужва неизплатената част от заемите.
(95)
Поради това следва е да се заключи, че държавните гаранции, предоставени на Oltchim през периода 1995-2000 г., не могат да бъдат определени като нова помощ по смисъла на точка 2.1, втора алинея от приложение V към Акта за присъединяване на България и Румъния от 2005 г.
IX.3. Наличие на помощ: предимство
IX.3.1 Критерият за частния кредитор
(96)
Румъния твърди, че мярката, за която е отправено уведомление, състояща се от преобразуването на 1 049 млн. RON публичен дълг в собствен капитал с цел продажба на произтичащия от това общ дял скоро след това (до края на май 2012 г.), не предоставя никакво неправомерно предимство на дружеството, тъй като който и да било частен кредитор в положение, подобно на това на публичния кредитор AVAS, би избрал този метод на събиране на дълга вместо ликвидацията на дружеството, която е финансово по-неизгодна за публичния кредитор.
(97)
За да се определи дали мярката, за която е отправено уведомление, предоставя неправомерно предимство на Oltchim, Комисията следва да оцени дали AVAS като публичен кредитор е действала по отношение на събирането на публичния дълг със същата грижа, каквато би положил един частен кредитор, стремящ се към максимално събиране на дължимия му дълг (28). При тази гледна точка се взема под внимание фактът, че с прехвърлянето на публичния дълг върху AVAS събирането на дълга се преследва от институция, която няма друга връзка с дружеството освен тази между кредитор и неговия длъжник. При оценката не се пренебрегва фактът, че Министерството на икономиката е публичен акционер на Oltchim, а се отчита, че публичният акционер няма роля във връзка със събирането на публичния дълг, което е възложено на кредитора AVAS. Комисията отбелязва обаче, че последиците от преобразуването на дълга, последвано от приватизация, за настоящия акционер, т.е. Министерството на икономиката, също трябва да бъдат оценени, за да се заключи дали предложеното преобразуване на дълга, последвано от приватизация, е по-доброто финансово решение за държавата в сравнение с цялостната ликвидация на дружеството.
IX.3.2 Събиране на публичния дълг - оценка на мярка 3
(98)
В решението за откриване Комисията счита, че допълнителен елемент на държавна помощ би могъл да произтича от факта, че държавата не е начислявала никакви лихви и/или неустойки за забавени плащания по просрочения публичен дълг на Oltchim след присъединяването на Румъния към ЕС. Този публичен дълг е резултат от изискуемостта на държавните гаранции (вж. гореописаното в съображения 23-27 и оценката на държавните гаранции в съображения 88-95 по-горе). В решението за откриване Комисията изрази становището, че неначисляването на лихва и неизвършването на принудително събиране на дълга са предоставили предимство на Oltchim, като се има предвид, че дружеството се е възползвало от предоставения капитал безплатно.
(99)
За да се оцени дали Румъния е постъпила като частен кредитор по отношение на неизплатения дълг, произтичащ от изискуемостта на държавните гаранции, е необходимо да се оцени поведението на румънската държава през периода от 2007 г. до днес въз основа на информацията, налична за румънските органи в съответните моменти.
(100)
На първо място, Комисията отбеляза, че неначисляването на лихви и санкции от 2007 г. до изменението на уведомлението за мярка 1 произтича от ИПН 51/1998 (вж. съображение (27)). Това също трябва да се разглежда в контекста на Закон 30/2007, предоставящ мандат на AVAS за повторно извършване на преобразуването на дълга. По това време румънските органи са обмисляли продължаването на дейността на Oltchim и са планирали допълнителни инвестиции, а не неговата ликвидация.
(101)
Поради това Комисията първо трябва да установи дали Румъния е постъпила като частен кредитор, когато е взела решение през 2007 г. да извърши замяна на дълга срещу собствен капитал вместо да поиска принудителното събиране на дълга и/или ликвидацията на дружеството. Във връзка с това Комисията отбелязва, че Румъния е следвала стратегията за преобразуване на дълга в собствен капитал с цел да продължи дейността на Oltchim след първия (неуспешен) опит за преобразуване през 2003 г. Поради това поведението на румънските органи в тази връзка е било в съответствие с предишното им поведение. Реакциите на пазара на предишните опити за приватизация, както и съдебните действия на миноритарните акционери показват вярата на пазара във фундаменталната жизнеспособност на дейността на Oltchim.
(102)
Освен това Комисията отбелязва, че Румъния е разполагала и с бизнес план (29) за Oltchim, който показва, че дружеството е жизнеспособно.
(103)
С оглед на тези елементи Комисията счита, че не е било неразумно за Румъния в ролята ѝ на кредитор да реши да извърши преобразуването на дълга в собствен капитал и да прокара закон в тази насока, който не предвижда начисляването на лихви и неустойки по неизплатения дълг, тъй като при всички случаи дългът е трябвало да бъде преобразуван в собствен капитал.
(104)
Този анализ не се опровергава от факта, че Румъния е потърсила одобрение на държавната помощ преди извършването на замяната на дълг срещу капитал. Всъщност по този начин Румъния просто е изпълнила задълженията си съгласно член 108, параграф 3 от ДФЕС. Предвид затрудненията, които Румъния е имала с миноритарните акционери по-рано и на които е продължила да се натъква при прилагането на Закон 30/2007, напълно логично е тя да потърси потвърждение от Комисията, че планираната операция не представлява държавна помощ.
(105)
Поради оценката на държавната помощ и изпълнението на задължението за запазване на съществуващото положение замяната на дълга срещу собствен капитал накрая е била отложена с пет години. Във връзка с това Комисията на първо място отбелязва, че до средата на 2011 г. Румъния е имала твърдото намерение да следва експанзивна инвестиционна стратегия по отношение на Oltchim, като тази възможност е била разгледана в редица експертни проучвания (30). Същевременното начисляването на лихви върху неизплатения публичен дълг е щяло да противоречи на стратегията на държавата да направи допълнителни инвестиции, за да възстанови рентабилността на дружеството и да увеличи стойността му с оглед на неговата приватизация в средносрочен или дългосрочен план.
(106)
В резултат на съмненията, изразени от Комисията в решението ѝ за откриване, по отношение на експанзивната инвестиционна стратегия, и което е по-важно, в резултат на бюджетните проблеми и програмата на ЕС/МВФ, Румъния е променила стратегията си през 2011 г. и е решила да приватизира дружеството незабавно след замяната на дълга срещу собствен капитал. Така тя се отказала от първоначалните си планове да направи допълнителни инвестиции в размер на 424 млн. EUR преди приватизацията.
(107)
В този нов контекст начисляването на лихви по дълга е станало разумна стратегия за държавата за максимално събиране на дължимия ѝ дълг.
(108)
Както беше посочено в съображения 75-77 по-горе, допълнителна сложна лихва е била начислена върху публичния дълг за периода от 1 януари 2007 г. нататък чрез частно споразумение, сключено на 22 декември 2011 г. между Oltchim и AVAS. По-специално лихвените проценти, които са били прилагани за публичния дълг, са съответствали на тези лихвени проценти, които са били по-високи: съответните референтни лихвени проценти на Комисията за всеки период или лихвените проценти, прилагани за частни заеми на дружеството за същия период, които биха могли да бъдат счетени за подходящи.
(109)
Въз основа на изложеното по-горе Комисията заключава, че Oltchim не е извлякло предимство от начина, по който публичните органи са действали след присъединяването по отношение на събирането на публичния дълг, който понастоящем ще бъде преобразуван в собствен капитал.
IX.3.3 Преобразуването на дълга - мярка 1
(110)
Комисията също така трябва да оцени дали се предоставя някакво неправомерно предимство на Oltchim чрез мярка 1, състояща се (след изменението на уведомлението - вж. съображения 14-16, 69-70 и 75-77 по-горе) от преобразуването в собствен капитал на публичния дълг в размер на общо 1 049 млн. RON, което скоро след това ще бъде последвано от пълна продажба на произтичащия от това публичен дял (приватизация). Общият размер на публичния дълг, който ще бъде преобразуван в собствен капитал, включва основния публичен дълг към агенцията за приватизация AVAS в размер на 538 млн. RON и начислените по него лихви за периода 1 януари 2007 г.-31 декември 2011 г., възлизащи на 511 млн. RON.
(111)
За да се оцени дали предложеното преобразуване на дълга предоставя някакво неправомерно предимство на Oltchim, следва да се определи дали преобразуването на дълга действително е най-добрият механизъм за събиране във възможно най-голяма степен на публичния дълг, както твърди Румъния. На практика Комисията трябва да определи дали един хипотетичен частен кредитор в положение, сравнимо с това на агенцията за приватизация AVAS, която е кредитор на Oltchim, действително би предпочел този механизъм за събиране на дълга пред другите налични алтернативи за неговото събиране, като се има предвид фактът, че длъжникът е изправен пред сериозни финансови затруднения. Министерството на икономиката, което понастоящем е акционер на Oltchim, не изпълнява никаква роля във връзка със събирането на публичния дълг, но въпреки това резултатите от двата възможни сценария за публичния акционер също са взети под внимание при анализа по-долу.
(112)
Румъния твърди, че предвид настоящото положение на дружеството (значителен недостиг на капитали и прекомерна задлъжнялост), единствените реалистични варианти, които би избрал един частен кредитор в положение, сравнимо с това на публичния кредитор AVAS, са: или i) ликвидация на дружеството, или ii) преобразуване на дълга в собствен капитал и впоследствие продажба на целия произтичащ от това дял в дружеството. Всеки частен кредитор, изправен пред такъв избор, би предпочел варианта, който ще доведе до максимално събиране на неизплатения дълг. С други думи, кредиторът би избрал „преобразуването на дълга, последвано от приватизация“, ако очакваната възвращаемост от приватизацията надвишава сумата, която би могла да бъде събрана чрез ликвидацията.
(113)
За да докаже, че преобразуването на дълга, последвано от продажбата на произтичащия от това дял, носи повече приходи за кредитора, отколкото ликвидацията, Румъния представи доклад на независимо консултантско дружество (вж. съображения 78-82 по-горе), в който се сравняват резултатите за кредитора, получени при двата сценария, т.е. съответно при преобразуване на дълга, последвано от приватизация, и при ликвидация.
(114)
Комисията подложи на критична оценка доклада, за да провери дали резултатите от него се оказват издържани при внимателен преглед и дали действително доказват, че чрез преобразуването на дълга в собствения капитал AVAS постъпва като частен кредитор. След внимателен преглед на доклада Комисията отбелязва следното:
(115)
Стойност на вземанията на AVAS при сценарий на ликвидация: Оценката на ликвидацията се основава на предишен ликвидационен доклад на Raiffeisen от февруари 2011 г. и на ликвидационен доклад, изготвен от независимото консултантско дружество Romcontrol SA Bucharest през март 2011 г.
(116)
Съгласно румънското законодателство дружества, в които държавата притежава дял от най-малко 50 % + 1, се ликвидират при така наречената „специална процедура на доброволна ликвидация“, установена с Извънредна правителствена наредба 88/1997, Правителствено решение 577/2002 и Закон 137/2002 г. При тази специална процедура на доброволна ликвидация сумата, получена от ликвидатора от продажбата на активите на дружеството, трябва да се използва за покриване на неизплатените дългове на дружеството, като се следва същият ред на предимство, установен в Закон 85/2006 (румънският закон за несъстоятелността). Съответно приходите от ликвидацията трябва да се използват за покриване на дълговете в следния ред на предимство: 1) ликвидационни разходи; 2) дължими заплати; 3) привилегирован дълг (т.е. дълг, обезпечен със залози, ипотеки и други специални привилегии); 4) бюджетен дълг (данъци и други фискални задължения); 5) дълг към Министерството на финансите поради изискуемите държавни гаранции; 6) дълг от публични заеми; 7) обикновен (необезпечен) дълг; 8) акционери. В настоящия случай AVAS би била в третата категория кредитори (привилегировани кредитори), като при все това би се наредила след няколко (частни) привилегировани кредитори на Oltchim, тъй като публичният дълг е бил само частично обезпечен.
(117)
Консултантското дружество Romcontrol е оценило ликвидационната стойност на активите на Oltchim към 15 декември 2010 г., позовавайки се на метода на нетните преизчислени активи, при който се отчита ограниченото време на експозиция на пазара на обявените за продажба активи (31).
(118)
Въз основа на резултатите за ликвидационната стойност на активите според изчисленията на Romcontrol, Raiffeisen оцени резултата за кредитора AVAS и за държавата като акционер, като взе предвид задълженията на дружеството към 31 декември 2010 г. и предварителните му финансови отчети от същата дата („Ликвидационно проучване на Raiffeisen от февруари 2011 г.“). В това проучване е изчислено, че приходите, които ще бъдат получени от продажбата на активите на Oltchim, биха позволили събираемостта на приблизително [20]-[30] % от общите задължения на дружеството. Кредиторът AVAS в качеството си на частично обезпечен кредитор би удовлетворил около [80]-[100] млн. RON (което представлява [10] -[30] % от тогавашните си общи вземания в размер на 538 млн. RON). Като се има предвид отрицателната разлика между приходите от ликвидацията и задълженията на дружеството, държавата в качеството си на акционер не би удовлетворила никое от вземанията си.
(119)
През октомври 2011 г. Raiffeisen актуализира изчисленията в ликвидационното проучване от февруари 2011 г., за да се отчетат финансовите данни на дружеството от 30 юни 2011 г. и да включват лихвите, начислени върху публичния дълг от януари 2007 г. насам.
(120)
Според актуализираните изчисления AVAS в качеството си на частично обезпечен кредитор на Oltchim би удовлетворил около [100]-[120] млн. RON от общия дълг на дружеството към нея (което представлява [10]-[20] % (32) от общите вземания, т.е. главницата по дълга в размер на 538 млн. RON плюс лихвите). Министерството на икономиката като публичен акционер отново не би удовлетворило никое от вземанията си. Сумата, която ще бъде получена от AVAS, впоследствие беше дисконтирана (33) към текущата ѝ стойност към 30 юни 2011 г. В резултат на това AVAS би събрала [10]-[40] млн. EUR в случай на ликвидация на дружеството.
Таблица 2
Събиране на държавните вземания при сценарий на ликвидация
Вземания
(в млн. EUR)
Обща сума за събиране
(в млн. EUR)
Събиране Нетна настояща стойност (ННС) при 10,7 %
(в млн. EUR)
AVAS (кредитор)
209,4
[20]-[30]
[10]-[30]
Министерство на икономиката (акционер)
Дялово участие
[0]-[10]
[0]-[10]
Общи вземания на държавата
[20]-[30]
[10]-[30]
(121)
След това тази сума трябва да бъде сравнена с очакваната възвращаемост от преобразуването на вземанията на AVAS в собствен капитал, последвано от приватизация на дружеството.
(122)
Стойност на вземанията на AVAS при сценарий на преобразуване на дълга + приватизация: в доклада резултатът за държавата при сценарий на преобразуване на дълга + приватизация бе изчислен въз основа на метода за стойността на предприятието (наричан по-долу „EV“), която е един от основните показатели, използвани в бизнес оценяването.
(123)
По отношение на използването на този метод Комисията отбелязва, че по принцип има няколко метода за определяне на стойността на собствения капитал на дадено предприятие.
(124)
Често използван е методът за множителя на EBITDA (печалбата преди лихви, данъци, обезценка и амортизация). Този метод позволява да се пресметне стойността на дадено предприятие за година X чрез умножаване на EBITDA за тази година X с коефициент (множител), определен като подходящ за сектора, и изваждане на нетния дълг от получения резултат.
(125)
Друг метод е анализът на дисконтираните парични потоци. Свободните номинални парични потоци на предприятието за бъдещите години се дисконтират със среднопретеглената цена на капитала WACC (34) и нетният дълг се изважда от получената стойност.
(126)
Трети метод е методът на коефициента на оборота. Той позволява да се пресметне стойността на собствения капитал на дадено предприятие за година X чрез умножаване на оборота за тази година X с коефициент (множител), определен като подходящ за сектора, и изваждане на нетния дълг от получения резултат.
(127)
При всички тези методи (бъдещата EBITDA, паричните потоци и оборота) се използват прогнозни стойности. В разглеждания случай не всички методи за оценяване, които се основават на прогнозни стойности в бизнес плана, могат да бъдат надлежно използвани. Като се има предвид предвидената незабавна приватизация на дружеството, само новият собственик ще бъде в състояние да определи бъдещата бизнес стратегия на дружеството и по тази причина съответните прогнози в бизнес плана, необходими за използването на тези методи, не са налични и не могат да бъдат предвидени (35). Тъй като новият собственик ще трябва да предприеме значителни инвестиции, а и миналите резултати на дружеството не могат да се използват за правенето на прогнози за бъдещето.
(128)
При тези обстоятелства Комисията е на мнение, че единствените два налични метода за определяне на стойността на общия дял, притежаван от румънската държава, т.е. от AVAS и от Министерството на икономиката, са пазарната капитализация и EV. Трябва да се отбележи, че EV също включва параметрите, използвани за пазарната капитализация.
(129)
Пазарната капитализация се определя като цената на акция, умножена по броя на емитираните акции, и предоставя общата стойност на акциите в обръщение на дружеството. Този показател представлява обществен консенсус за стойността на собствения капитал на дадено дружество и може да се използва като заместител на общественото мнение за нетната стойност на активите на дружеството.
(130)
Пазарната капитализация на Oltchim беше изчислена въз основа на цената на неговите акции, наблюдавана на Букурещката фондова борса (36) за период от 44 месеца (2008 г.-август 2011 г.). Този интервал е достатъчно дълъг, за да бъде уместен, и пазарната капитализация през този период също е добър показател за цената, която пазарът е готов да плати за дружеството.
(131)
В този контекст Комисията отбелязва като положителен аспект факта, че цената на акция през неотдавнашния период май-август 2011 г. винаги е била по-висока от средната ѝ стойност за 44-месечния период. По-точно, докато среднопретеглената стойност е 0,53 RON на акция за 44-месечния период, цената на акция е достигнала дори 2,05 RON през юли 2011 г. (37) Така данните, използвани за установяване на пазарната стойност, могат да бъдат считани за консервативни.
(132)
Освен това по отношение на развитието на цената на акциите от септември 2011 г. насам (последния период с данни, използван в проучването на Raiffeisen) Комисията отбелязва като положителен аспект, че в последно време (от средата на октомври 2011 г. насам) цената на акциите се е увеличила значително и постоянно е била по-висока от среднопретеглената стойност от 0,53 RON, използвана във формулата за пазарна капитализация.
Фигура 1
Развитие на цената на акциите на Oltchim на Букурещката фондова борса през периода 23/02/2011 г.-23/02/2012 г.
(133)
Преди планираното преобразуване на дълга пазарната капитализация на Oltchim през наблюдавания период (януари 2008 г.-август 2011 г.) е била със среднопретеглена стойност (38) от 45 млн. EUR, а през последните три месеца от наблюдавания период (юни-август 2011 г.) тази стойност е била постоянно над 100 млн. EUR. Поради това пазарната капитализация явно надхвърля ликвидационната стойност на Oltchim ([10]-[40] млн. EUR), което е първата индикация, че продажбата на държавния дял при приватизацията е за предпочитане пред ликвидацията на дружеството.
(134)
Вторият метод, който може да се използва, е стойността на предприятието (EV). EV е мярка на стойността на дружеството, която често се използва като алтернатива на обикновената пазарна капитализация, тъй като се счита, че предоставя по-точна представа за стойността на дружеството. EV се определя като сума от пазарната капитализация на дружеството и нетния му финансов дълг. Този метод е бил използван от Raiffeisen Capital.
(135)
След изчисляването на пазарната капитализация другият елемент във формулата за EV - нетният дълг - е бил изчислен като сума от всички финансови дългове на дружеството (всички лихвоносни дългове на дружеството, а именно банкови заеми и просрочени/разсрочени задължения) (39).
(136)
Като следваща стъпка тогава е възможно да се изчисли медианната, средната и среднопретеглената стойност на EV и на съотношението EV/акция за 44-месечния период. В доклада това беше направено за два сценария: сценарий с начислени лихви по дълга съгласно споразумението и сценарий без лихвите.
(137)
По този въпрос Комисията е на мнение, че лихвите, начислени съгласно споразумението, не следва да се вземат предвид при изчисляване на стойността на предприятието (EV) по следните причини: ceteris paribus, ако дългът нараства, собственият капитал намалява. Тези две въздействия имат противоположни посоки и по принцип не следва да водят до промяна на EV. Ако пазарът е знаел за лихвите, пазарната цена на акциите съответно е щяла да се понижи. В настоящия случай обаче сумата от лихви е била последващо добавена и не е била предвидена от пазара. Поради това от значение е актуалната информация, с която пазарът разполага към момента на оценяването.
(138)
С оглед на тези съображения за наблюдавания период са изчислени следните стойности на EV/акция.
Таблица 3
Изчисляване на стойността на съотношението EV/акция на Oltchim за наблюдавания период
Период
Брой на акциите
Средна цена на акция
Пазарна капитализация (цената на една акция x броя на акциите)
Нетен дълг
в хил. RON
Стойност на предприятието (пазарна капитализация плюс нетен дълг)
в хил. RON
Стойност на предприятието на акция
януари 2008 г.
343 023 858
1,10
378
[1 200]-[1 400]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
февруари 2008 г.
343 023 858
0,91
314
[1 200]-[1 400]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
март 2008 г.
343 023 858
0,81
279
[1 200]-[1 400]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
април 2008 г.
343 023 858
0,87
300
[1 200]-[1 400]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
май 2008 г.
343 023 858
1,04
358
[1 300]-[1 500]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
юни 2008 г.
343 023 858
0,96
330
[1 300]-[1 500]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
юли 2008 г.
343 023 858
0,72
247
[1 300]-[1 500]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
август 2008 г.
343 023 858
0,63
216
[1 300]-[1 500]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
септември 2008 г.
343 023 858
0,47
160
[1 300]-[1 500]
[1 500]-[1 600]
[4]-[6]
октомври 2008 г.
343 023 858
0,37
127
[1 300]-[1 500]
[1 500]-[1 600]
[4]-[6]
ноември 2008 г.
343 023 858
0,21
71
[1 200]-[1 400]
[1 400]-[1 500]
[4]-[6]
декември 2008 г.
343 023 858
0,16
54
[1 400]-[1 600]
[1 400]-[1 500]
[4]-[6]
януари 2009 г.
343 023 858
0,15
51
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
февруари 2009 г.
343 023 858
0,13
45
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
март 2009 г.
343 023 858
0,15
53
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
април 2009 г.
343 023 858
0,25
84
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
май 2009 г.
343 023 858
0,27
93
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
юни 2009 г.
343 023 858
0,30
104
[1 400]-[1 600]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
юли 2009 г.
343 023 858
0,33
113
[1 400]-[1 600]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
август 2009 г.
343 023 858
0,32
109
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
септември 2009 г.
343 023 858
0,28
96
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
октомври 2009 г.
343 023 858
0,27
91
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
ноември 2009 г.
343 023 858
0,23
79
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
декември 2009 г.
343 023 858
0,26
89
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
януари 2010 г.
343 023 858
0,23
79
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
февруари 2010 г.
343 023 858
0,22
77
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
март 2010 г.
343 023 858
0,27
92
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
април 2010 г.
343 023 858
0,31
105
[1 600]-[1 800]
[1 800]-[1 900]
[4]-[6]
май 2010 г.
343 023 858
0,22
76
[1 600]-[1 800]
[1 800]-[1 900]
[4]-[6]
юни 2010 г.
343 023 858
0,21
71
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
юли 2010 г.
343 023 858
0,18
62
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
август 2010 г.
343 023 858
0,19
64
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
септември 2010 г.
343 023 858
0,19
66
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
октомври 2010 г.
343 023 858
0,22
76
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
ноември 2010 г.
343 023 858
0,22
75
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[4]-[6]
декември 2010 г.
343 023 858
0,20
69
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
януари 2011 г.
343 023 858
0,21
74
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
февруари 2011 г.
343 023 858
0,26
88
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
март 2011 г.
343 023 858
0,30
102
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
април 2011 г.
343 023 858
0,44
152
[2 000]-[2 200]
[2 100]-[2 200]
[5]-[7]
май 2011 г.
343 211 383
0,77
265
[2 000]-[2 200]
[2 300]-[2 400]
[5]-[7]
юни 2011 г.
343 211 383
1,61
551
[2 000]-[2 200]
[2 600]-[2 700]
[6]-[8]
юли 2011 г.
343 211 383
2,05
702
[2 000]-[2 200]
[2 800]-[2 900]
[6]-[8]
август 2011 г.
343 211 383
1,32
452
[2 000]-[2 200]
[2 600]-[2 700]
[6]-[8]
(139)
Въз основа на тази таблица бе изчислена медианната, средната и среднопретеглената стойност на EV на акция.
Таблица 4
Медианна, средна и среднопретеглена стойност на EV на акция на Oltchim
Цена на акция
Стойност на предприятието на акция
Медианна
[0,10]-[0,30]
[4]-[6]
Средна
[0,30]-[0,50]
[4]-[6]
Среднопретеглена
[0,40]-[0,60]
[4]-[6]
(140)
Изчислената по-горе (медианна, средна и среднопретеглена) стойност на предприятието (EV) след това може да бъде използвана за определяне на стойността на акциите на държавата „след преобразуването на дълга“, като от тази EV се приспадне дългът на дружеството, който остава неизплатен след преобразуването; той ще продължи да бъде задължение на дружеството, което трябва да бъде обслужвано.
(141)
Полученият резултат е пазарната стойност на общия капитал, както е показано на Таблица 5.
Таблица 5
Изчисляване на пазарната стойност на собствения капитал въз основа на метода за EV
Изчисляване на пазарната стойност на общия капитал след преобразуването на дълга
Сценарии
EV въз основа на медианната цена на акция за 44-месечен период
EV въз основа на средната цена на акция за 44-месечен период
EV въз основа на среднопретеглената цена на акция за 44-месечен период
EV/акция (в RON)
[4]-[6]
[4]-[6]
[4]-[6]
Брой на акциите преди преобразуването
343 211 383
343 211 383
343 211 383
Стойност на предприятието (в млн. RON)
[1 700]-[1 800]
[1 800]-[1 900]
[2 000]-[2 100]
Нетен дълг след преобразуването на дълга (в млн. RON)
[1 600]-[1 700]
[1 600]-[1 700]
[1 600]-[1 700]
Пазарна стойност на собствения капитал (в млн. RON)
[100]-[200]
[200]-[300]
[400]-[500]
Пазарна стойност на собствения капитал (в млн. EUR)
[20]-[30]
[50]-[60]
[90]-[100]
(142)
По отношение на нетния финансов дълг, използван в гореописаното изчисление, и двете стъпки при изчисляването, а именно: i) изчисляването на формулата за EV и ii) последващото изваждане, за да се получи пазарната стойност на собствения капитал, по принцип следва да се основават на пазарната стойност на дълга на дружеството.
(143)
На първо място, Комисията обаче отбелязва, че тъй като дългът на Oltchim не се търгува, а и при липсата на местен пазар за дългова търговия, е много трудно да се установи пазарната цена на този дълг. Вместо това пазарната стойност на дълга би могла да се определи теоретично, като се установи рейтингът на дружеството преди и след преобразуването на дълга. Тогава този рейтинг би могъл да се използва за оценка на вероятността от неизпълнение, която на свой ред може да се използва за оценка на пазарната стойност на дълга. При липсата на такива рейтинги и оценки Комисията счита, че такова изчисление не е възможно и че грешките, породени от използването на неправилно оценена пазарна стойност, биха били значителни.
(144)
На второ място, ако се допусне, че нетният дълг е търгуван при едно и също сконто от неговата балансовата стойност преди и след замяната, то тогава следва, че резултатите от изчислението въобще не се променят, независимо от размера на сконтото. Всяка промяна в стойността на нетния финансов дълг тогава би довела до пропорционална промяна с обратен знак в стойността на пазарната капитализация. Въздействието на прибавянето или на балансовата стойност на дълга, или на неговата пазарна стойност, е неутрално, тъй като стойността на дълга първо се прибавя, за да се получи EV, а после се изважда, за да се получи новата капиталова стойност на акциите.
(145)
Трето, ако се допусне, че оставащият след преобразуването дълг се търгува при сконто, различно от това преди преобразуването, при едно достоверно изчисление би трябвало да бъде отчетен фактът, че след замяната на дълга срещу собствен капитал пазарната стойност на оставащия дълг вероятно все още би била по-ниска от неговата балансова стойност, но във всеки случай би била по-висока от пазарната стойност на дълга преди замяната. При липсата на база за установяването на такова сконто обаче не е възможно да се симулират последиците от неговата промяна, тъй като би трябвало едновременно да се променят прекалено много параметри.
(146)
От друга страна Комисията отбелязва, че финансовите отчети на Oltchim са били изготвени в съответствие с Международните стандарти за финансово отчитане (МСФО) и одитирани от независимия одитор KPMG. В тези финансови отчети финансовите задължения са представени по тяхната справедлива стойност съгласно предписанията на Международен счетоводен стандарт (МСС) 39. МСС 39 определя справедливата стойност като сумата, за която даден актив може да бъде разменен, или даден пасив - уреден между информирани и желаещи страни в сделка при справедливи пазарни условия. На тази основа KPMG е удостоверило, че справедливата стойност на дългосрочния дълг на дружеството не се различава значително от балансовата му стойност.
(147)
Въз основа на гореизложените съображения Комисията е на мнение, че действително е подходящо да се използва балансовата стойност на дълга, за да се изчисли пазарната стойност на собствения капитал.
(148)
Въпреки това с цел да провери надеждността на изчислението, Комисията в допълнение извърши анализ на чувствителността, т.е. определи процентната разлика между балансовата стойност и пазарната стойност на нетния дълг преди преобразуването, която ще изравни настоящата стойност на дела на държавата след преобразуването и ликвидационната стойност, при положение че пазарната стойност на дълга ще съответства на балансовата му стойност след преобразуването на дълга в собствен капитал. Тази процентна стойност може да се счита за един вид „марж на грешката“ при изчисляването на пазарната стойност на дълга.
(149)
Комисията счита, че от всички сценарии (EV, основана на медианната, средната и среднопретеглената стойност) среднопретеглената стойност представлява най-точният сценарий, тъй като в този случай стойностите се претеглят спрямо търгуваните обеми акции. За този сценарий горепосоченият марж на грешка е 15 %. Комисията заключава, че марж с такъв размер е достатъчно голям, за да се счита, че изчисляването на EV се основава на солидни данни.
(150)
Впоследствие, след като пазарната стойност на собствения капитал е изчислена, може да се изчисли стойността на произтичащия от преобразуването дял на държавата въз основа на пазарната стойност на общия капитал, основан на публичното дялово участие, което след преобразуването на дълга ще бъде следното (40):
Таблица 6
Дялово участие на румънската държава в Oltchim преди и след планираното преобразуване на дълга
Дялово участие преди преобразуването на дълга
Дялово участие след преобразуването на дълга
Дългът към AVAS плюс лихвите по него представлява преобразуваният дълг
AVAS
0 %
[80]-[100] %
Министерство на икономиката
54,81 %
[0]-[5] %
Общо дялово участие на държавата
54,81 %
[80]-[100] %
(151)
В резултат на това, след преобразуването на основния дълг към AVAS плюс начислените по него лихви съгласно споразумението, Oltchim ще има пазарна стойност на собствения капитал, варираща между [20]-[30] млн. EUR и [90]-[100] млн. EUR, което ще доведе до настояща стойност (41) на общия публичен дял ([80]-[100] %) между [15]-[30] млн. EUR и [75]-[90] млн. EUR. На Таблица 7 по-долу стойностите на предприятието (EV), изчислени за всички сценарии, са обобщени и сравнени със стойностите, приложими в случай на ликвидация.
Таблица 7
Сравнение на сценария на преобразуване на дълга, последвано от приватизация, спрямо сценария на ликвидация, въз основа на метода на EV
Очаквани приходи на държавата
(в млн. EUR)
Преобразуване на дълга и незабавна приватизация
Нетна настояща стойност на приходите, получени чрез ликвидация
Сравнение
EV въз основа на медианната цена на акция за 44-месечен период
EV въз основа на средната цена на акция за 44-месечен период
EV въз основа на среднопретеглената цена на акция за 44-месечен период
Пазарна стойност на собствения капитал
[20]-[30]
[45]-[60]
[90]-[100]
Пазарна стойност на общия публичен дял
[15]-[40]
[45]-[60]
[80]-[100]
Нетна настояща стойност на общия публичен дял (98,44 %)
[15]-[40]
[30]-[50]
[75]-[90]
[10]-[40]
Ликвидация Преобразуване на дълга и приватизация
Нетна настояща стойност на дела на AVAS (96,54 %)
[15]-[40]
[30]-[50]
[70]-[80]
[10]-[40]
Ликвидация Преобразуване на дълга и приватизация
Нетна настояща стойност на дела на Министерството на икономиката (1,9 %)
[0]-[1]
[0]-[1]
[1]-[2]
[0]-[1]
Ликвидация Преобразуване на дълга и приватизация
(152)
Във всички оценени сценарии за EV както публичният кредитор AVAS, така и публичният акционер Министерството на икономиката ще получат по-добри резултати от преобразуването на дълга, последвано от приватизация, отколкото от ликвидацията на дружеството. Дяловото участие на настоящия публичен акционер - Министерство на икономиката - ще бъде намалено с преобразуването на дълга, което ще доведе до дял от [80]-[100] % за кредитора AVAS. Министерството обаче няма причина да се противопостави на преобразуването на дълга, тъй като в случай на ликвидация, то не би получило нищо за своя дял в дружеството. Публичният кредитор AVAS би получил повече дори и при сценария с най-ниската изчислена EV, отколкото в случай на вземане на решение за ликвидация на дружеството ([10]-[30] млн. EUR в сравнение с [10]-[30] млн. EUR).
(153)
Въз основа на гореизложените констатации може да се заключи, че ако дружеството бъде напълно приватизирано в краткосрочен план след преобразуването на дълга, мярката, за която е отправено уведомление (преобразуването на дълга, последвано от пълна приватизация), не включва предимство за Oltchim, тъй като тази мярка позволява на публичния кредитор AVAS да събере по-голяма част от вземанията си, отколкото ако реши да започне ликвидация на дружеството. Във връзка с това Комисията отбелязва ангажимента, поет от румънските органи (вж. съображения 17 и 73 по-горе) напълно да приватизират дружеството до 31 май 2012 г.
(154)
Комисията счита, че количествената оценка въз основа на метода на пазарната капитализация и метода за EV се подкрепя и от следните два довода, които не са били оценени от независимия експерт.
(155)
На първо място, оценката е основана на цената на акциите на фондовия пазар. Тъй като обаче делът на държавата в Oltchim ще бъде продаден като едно цяло, приобретателят ще може да контролира дружеството. Поради това приобретателят ще бъде склонен да плаща премия за контрол на дела, какъвто обикновено е случаят при съпоставими сделки.
(156)
Второ, Комисията отбелязва, че PCC през 2007 г. е било готово да плати 7,5 млн. EUR за придобиването на 12 %-ен фактически дял в Oltchim и 2,6 млн. EUR през 2011 г. за още един дял от 3,6 % в Oltchim. Това показва, от една страна, че според един частен инвеститор стойността на Oltchim се е увеличила през 2011 г. в сравнение с 2007 г. (тъй като той е бил готов да плати по-висока цена на акция), както и че въз основа на сделката от 2011 г. 100 % от акциите биха били оценени на стойност 73 млн. EUR, което е значително над ликвидационната стойност.
IX.4. Заключение относно критерия за предимство
(157)
Въз основа на гореизложените констатации, а именно: i) дружеството не е извлякло никакво неправомерно предимство от начина, по който публичните органи са действали по отношение на събирането на публичния дълг, предмет на мярката, за която е отправено уведомление; и ii) преобразуването на дълга като такова не предоставя никакво неправомерно предимство на дружеството, Комисията заключава, че критерият за предимство не е изпълнен от мярката, за която понастоящем е отправено уведомление (получена в резултат на обединяването на предишни мерки 1 и 3). С оглед на тази констатация другите кумулативни критерии в определението на понятието за държавна помощ, произтичащо от член 107, параграф 1 от ДФЕС, не е нужно да бъдат анализирани при оценката на мярката, за която понастоящем е отправено уведомление.
X. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(158)
Официалната процедура по разследване, открита съгласно член 108, параграф 2 от ДФЕС, по отношение на мярка 2 (държавната гаранция) трябва да бъде прекратена на основание, че след оттеглянето на уведомлението тя е безпредметна.
(159)
Мярката, за която понастоящем е отправено уведомление (получена в резултат на обединяването на предишни мерки 1 и 3), не включва държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(160)
Това заключение се основава на твърдото намерение на Румъния да продаде целия си дял в Oltchim, както беше съобщено в писмото на министър-председателя Emil Boc от 21 октомври 2011 г. и отново потвърдено в писмото на министър-председателя Ungureanu от 16 февруари 2012 г.,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Комисията реши да закрие официалната процедура по разследване съгласно член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз относно държавната гаранция, за която е отправено уведомление, (мярка 2) в полза на Oltchim с оглед на факта, че Румъния е оттеглила уведомлението си и няма да се стреми към по-нататъшно прилагане на тази мярка.
Член 2
Мярка 1, за която Румъния отправи уведомление на 17 юли 2009 г. и го измени на 22 юни 2011 г., 9 септември 2011 г., 21 октомври 2011 г. и 16 февруари 2012 г., не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Член 3
Мярка 3, въведена от Румъния през 2007 г., не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Член 4
Адресат на настоящото решение е Румъния.
Съставено в Брюксел на 7 март 2012 година.
COMMISSION DECISION
of 7 March 2012
on State aid No SA.29041 (C 28/2009, ex N 433/2009) Support measures in favour of Oltchim SA Râmnicu Vâlcea
(notified under document C(2012) 1369)
(Only the Romanian text is authentic)
(Text with EEA relevance)
(2013/246/EU)
THE EUROPEAN COMMISSION,
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union (hereinafter: ‘TFEU’), and in particular the first subparagraph of Article 108(2) thereof (1),
Having regard to the Agreement on the European Economic Area, and in particular Article 62(1)(a) thereof,
Having regard to the decision by which the Commission decided to initiate the procedure laid down in Article 108(2) TFEU in respect of the aid C 28/2009 (ex N 433/2009) (2),
Having called on interested parties to submit their comments pursuant to the provisions cited above, and having regard to their comments,
Whereas:
I. PROCEDURE
(1)
On 17 July 2009 Romania notified two support measures (hereinafter: ‘the notification’) in favour of Oltchim SA Râmnicu Vâlcea (hereinafter: ‘Oltchim’ or ‘the company’): (i) the conversion of debt towards the public authorities amounting to RON 538 million (approximately EUR 128 million (3)) into equity and (ii) a state guarantee covering 80 % of a commercial loan amounting to EUR 424 million. Romania notified these state support measures for reasons of legal certainty, arguing that they did not involve state aid within the meaning of Article 107(1) TFEU.
(2)
Prior to this notification, on 10 April 2008, PCC SE (hereinafter: ‘PCC’), a company based in Duisburg, Germany, which currently owns a minority stake of 18,31 % in Oltchim, submitted a formal complaint, alleging that the planned debt-to-equity conversion involved incompatible state aid.
(3)
Following the registration of the complaint, the Commission exchanged correspondence and information with the Romanian authorities, Oltchim and the complainant, and met on several occasions with the Romanian authorities and representatives of Oltchim, on the one hand, and with representatives of the complainant, on the other hand.
(4)
On 15 September 2009 the Commission opened a formal investigation procedure pursuant to Article 108(2) TFEU with regard to the notified measures (hereinafter: ‘the opening decision’). Romania submitted comments on the opening decision on 3 November 2009.
(5)
The opening decision was published in the Official Journal of the European Union on 29 December 2009 (4). By letters of 21 December 2009, the Commission invited eight companies potentially interested in the proceedings as competitors of Oltchim to submit comments on the opening decision.
(6)
The Commission received comments from five third parties: by letter of 26 January 2010, from Vestolit GmbH & Co. KG (hereinafter: ‘Vestolit’); by letter of 26 January 2010 from Ineos ChlorVinyls (hereinafter: ‘Ineos’); by letters of 27 January 2010 and 28 January 2010, from two companies which requested confidentiality as regards their identity (hereinafter: ‘Anonymous parties I and II’); and by letter of 29 January 2010, from Mr Virgil Bestea, a private individual.
(7)
These comments were transmitted to Romania by letter of 2 March 2010. Romania replied to the above-mentioned third party observations by letter of 8 April 2010.
(8)
A sixth third party, Firebird Management LLC (hereinafter: ‘Firebird’) - an investment fund holding at the time 1,328 % of Oltchim's shares - submitted information and comments by letters of 27 May 2010 and 8 July 2010. Firebird's comments were transmitted to Romania by letters of 25 June 2010 and 27 July 2010 respectively.
(9)
PCC, the complainant, submitted information on the case by letters of 6 May 2010, 18 May 2010, 19 May 2010, 28 May 2010, 13 June 2010, 18 June 2010, 22 July 2010, 6 August 2010, 2 September 2010, 18 October 2010, 9 April 2011 and 14 April 2011. Besides these submissions, PCC sent numerous pieces of information related to the case, principally including various newspaper articles and other information, mostly publicly available.
(10)
Furthermore, Anonymous parties I and II (which also commented on the opening decision and which requested confidentiality as regards their identity) submitted further information on 21 September 2010, 22 February 2011, 28 February 2011, 26 July 2011 and 28 October 2011.
(11)
The Commission transmitted the comments referred to above in recitals (9) and (10) to Romania, when they contained new information and arguments and were relevant to the current procedure, by letters of 25 June 2010, 2 August 2010, 9 September 2010, 22 September 2010, 20 October 2010 and 23 November 2011.
(12)
Romania replied to the additional comments submitted by letters of 30 July 2010, 2 September 2010, 12 October 2010, 26 October 2010, 23 November 2010 and 7 December 2011. It also submitted additional information on the case by letters of 29 March 2011, 14 April 2011, 27 July 2011, 9 September 2011 and 21 September 2011.
(13)
Following the opening decision, several meetings took place in Brussels between the Commission's departments and the Romanian authorities: on 30 June 2010, 15 July 2010, 19 May 2011 and 12 September 2011. The Commission's departments also met on several occasions with representatives of the complainant PCC.
(14)
By letter dated 22 June 2011, the Romanian authorities withdrew their notification of 17 July 2009 with regard to the state guarantee for the loan of EUR 424 million. They also informed the Commission that they maintained their notification with regard to the debt-to-equity conversion.
(15)
On 10 August 2011 the Romanian Government approved a Memorandum mandating the representatives of the Ministry of Economy, Trade and the Business Environment, AVAS (5) and Oltchim to adopt a private-law convention between AVAS and Oltchim whereby the company would acknowledge interests accruing on the public debt since 1 January 2007.
(16)
By letter of 9 September 2011, the Romanian authorities announced that Oltchim and AVAS intended to conclude the above-mentioned private-law convention, and that AVAS would also convert the interests thus accrued into equity, together with the principal debt.
(17)
By letter of 21 October 2011, Romanian Prime Minister Emil Boc conveyed the Romanian Government's firm commitment to privatise Oltchim in full, including the whole stake accruing to the public authorities after the debt conversion. The privatisation announcement was to be released at the end of March 2012, and the privatisation was to be concluded by the end of May 2012. By letter of 16 February 2012, the new Romanian Prime Minister Mihai-Răzvan Ungureanu re-affirmed these commitments.
(18)
Romania submitted additional comments and information by letters of 12 October 2011 and 23 December 2011.
(19)
The letters mentioned in recitals 17 and 18 show that Romania modified the notification of Measure 1 in the sense that the conversion of the debt to the public authorities amounting to RON 538 million was to be followed by the privatisation of the resulting shareholding in Oltchim, and that the conversion has to be assessed in the light of the subsequent privatisation.
II. BACKGROUND TO THE CASE
II.1. The company
(20)
Oltchim is a large Romanian petrochemical manufacturer, producing PVC, caustic soda, chlorine, DOP and polyether polyols. The company's main product is PVC (currently about 37,5 % of its overall production), with an EU market share of 2,1 % in 2008 (6). Oltchim is one of the largest petrochemical companies in Romania and south-east Europe, manufacturing 78 types of 40 base chemical products. The company exports around 80 % of its production inside and outside Europe.
(21)
Oltchim is the main industrial employer in Vâlcea, a Romanian region assisted under Article 107(3)(a) TFEU. On 15 October 2011 the workforce consisted of 3 470 people (7). Owing to the current difficult financial situation, the company temporarily laid off 1 000 employees in December 2011 and a further 993 employees in January 2012 (8).
(22)
The company started business in 1966, was reorganised in 1990 and was listed on the Romanian Stock Exchange in 1997. The Romanian State (currently via the Ministry of Economy) maintains a controlling stake of 54,8 % in the company. The principal minority shareholder is PCC, which is also the complainant in this procedure and also owns Rokita SA, a Polish competitor of Oltchim, with a stake of 18,31 %. The rest of the company shares are held by Nachbar Services Ltd (14,02 %), various individuals (11,04 %) and other legal entities (1,81 %).
II.2. Events prior to Romania's Accession to the EU
II.2.1. The origin of the public debt
(23)
Over the period 1992-2008, Oltchim invested a total of approximately EUR 371 million in the modernisation of its production line (of which EUR 118,8 million was invested in 2007/2008). In relation to certain of these investments, Oltchim contracted over the period 1995-2000 a series of 12 commercial loans, totalling approximately DEM 171 million plus USD 60 million. The loans were backed by state guarantees, issued by the Ministry of Finance.
(24)
Given that Oltchim was not able to repay the loans, the banks called on the state guarantees starting from November 1999.
(25)
From 1999 to 2002, the Ministry of Finance made payments under the called guarantees. It charged substantial interest and penalties on the amounts thus paid on account of the state guarantees triggered between 1999 and 2002, fluctuating between 0,15 % and 0,3 % per day, i.e. 54 %-110 % per year (9).
(26)
By June 2002, Oltchim's accrued debt towards the Ministry of Finance stemming from the state guarantees, plus the interest and penalties applied thereon, amounted to RON 303 million (approximately EUR 72 million). At that date, this amount was transferred from the Ministry of Finance to the Romanian agency entrusted with the recovery of public debt, AVAS (10), and was consolidated in USD so as to preserve the value of the debt in the hyperinflationary environment, the resulting amount being USD 91 million.
(27)
In accordance with Romanian law (GEO 51/1998), AVAS did not have a specific mandate to apply interest and penalties on the public debt that it was entrusted with recovering from the debtor companies.
II.2.2. The 2003 debt conversion
(28)
The first attempt to privatise the company took place in 2001, when AVAS negotiated and signed with Exall Resources a sale agreement for the state's stake in the company. The sale agreement was cancelled owing to the buyer's inability to fulfil its payment obligations and its failure to guarantee the technological/environmental investments for the company.
(29)
The second attempt to privatise Oltchim was made in October 2003, when the Romanian privatisation agency APAPS published an announcement for the sale of the State's stake. Potential investors were informed that the public debt would be converted into equity, with a view to increasing the attractiveness of the company to potential investors.
(30)
However, as a potential investor (Rompetrol) and minority shareholders challenged the 2003 debt conversion in the Romanian courts, the privatisation offer was cancelled in early November 2003. Notwithstanding this, in November 2003 the AVAS debt of USD 95 million (i.e. the transferred USD 91 million plus further payments made by the Ministry of Finance in application of the guarantees and transferred to AVAS since June 2002), equal to RON 322 million, was converted into equity by decision of the Oltchim General Meeting of Shareholders (in which the state representatives had majority votes). The public stake in Oltchim thus increased from 53,26 % to 95,73 %.
(31)
In November 2005, a commercial court in Vâlcea annulled the Oltchim General Meeting's decision on the debt conversion, on the ground that the debt conversion had been carried out without allowing the minority shareholders to also participate in the capital increase.
(32)
In June 2006 the Romanian Government issued an Emergency Ordinance (11) mandating the state representatives in the Oltchim General Meeting of Shareholders to vote not to appeal against the court ruling which had annulled the first debt conversion, and to take the necessary steps to reverse the conversion. The court decision annulling the debt conversion became final in August 2006. The share capital decrease effectively took place in November 2007. The debt resulting from the annulment of the debt conversion was re-entered in the accounts at its historical value of USD 95 million, subsequently equalling RON 317 million.
II.2.3. Further accumulated debt
(33)
After the first transfer of the debt in June 2002 to AVAS, over the period June 2002 to December 2006 the Ministry of Finance continued to make payments on account of the state guarantees which had been triggered in November 1999. Over the period 2003-2006, while the 2003 debt conversion was still in place, the total sum of extra payments made by the Ministry of Finance on account of the triggered guarantees amounted to RON 191 million. In application of the convention concluded in June 2002 between the Ministry of Finance and AVAS for the transfer of the public debt, the Ministry of Finance also transferred to AVAS, in successive instalments following the actual payments made on account of the guarantees, all these receivables. AVAS also consolidated these receivables in USD, which in 2006 totalled USD 60 million.
(34)
Thus on 1 January 2007, the date of Romania's accession to the EU, Oltchim's total debt to AVAS amounted to USD 60 million (12).
II.3. Events after Romania's accession to the EU
II.3.1. Evolution of the debt
(35)
Since 1 January 2007, all payments concerning the external loans have been made by Oltchim. The Ministry of Finance no longer made any additional payment under the state guarantees.
(36)
In November 2007, the amount of the reversal of the debt conversion of USD 95 million was entered into Oltchim's accounts and added to the USD 60 million linked to the further payments, thus resulting in a total public debt of USD 155 million (RON 508 million). This public debt of USD 155 million is indicated in Oltchim's accounts in RON (i.e. RON 508 million). This USD-denominated debt has been reported since then in Oltchim's accounts in RON, and the amount remained unchanged in the Romanian currency because, at every new reporting interval, the company reported in the balance sheet the historical RON value (13), which was always higher than the then-applicable value, as the RON appreciated against the USD over time.
(37)
As an exception to the general rule provided by GEO 51/1998 (see recital (27) above), based on Article 2(2) of Government Emergency Ordinance 45/2006 (hereinafter: ‘GEO 45/2006’), in 2007 AVAS charged interest amounting to RON 29,9 million, at the one-year LIBOR (14) rate for deposits in USD, for the Oltchim receivables transferred to it by the Ministry of Finance that were the subject of the 2003 debt conversion, for the period 2003-2006.
(38)
Consequently, as from November 2007, the total amount owed by Oltchim to AVAS amounted to USD 155 million (RON 508 million) plus RON 29 million, for a total of RON 538 million. In what follows, this Decision will refer to the debt in RON as the notified debt conversion is also denominated in RON.
II.3.2. The second debt conversion
(39)
In January 2007, the Romanian Parliament validated through Law 30/2007 the GEO 45/2006, which authorised AVAS to reverse the first debt conversion and mandated it to implement a second one, this time also respecting the priority rights of the minority shareholders.
(40)
This second attempt to convert the debt into equity was opposed, however, by the new principal minority shareholder, PCC, which refused to participate in the operation.
(41)
PCC had acquired a 1,2 % stake in Oltchim for EUR 7,5 million in May 2007, i.e. after the date when the national court ruling which annulled the first debt conversion became final because neither Oltchim nor the Romanian authorities appealed. When the debt conversion was reversed on the company's accounts, PCC's share of 1,2 % became a share of 12 % (15).
(42)
In April 2008 PCC lodged a complaint with the Commission, alleging that the debt conversion involved incompatible state aid (see recital 2 above).
(43)
The Romanian authorities decided, in order to ensure compliance with Article 108(3) TFEU, to obtain state aid clearance from the Commission prior to carrying out the second debt conversion, and notified the measure.
II.4. Oltchim's current situation
(44)
The Romanian authorities argue that after the reversal of the 2003 debt conversion in 2006 they tried again to privatise the company with the debt, in 2006 and 2008 respectively. According to the Romanian authorities, no investor was interested in buying on such terms.
(45)
Moreover, according to the Romanian authorities, the challenges the company has been facing since 2008 are: (i) the stoppage of supplies of key raw materials from the main supplier Arpechim; (ii) the negative impact on the company’s net asset value caused by the reinstatement of a significant debt after the reversal of the 2003 debt conversion in November 2007; (iii) the undercapitalisation of the company, also due to the debt conversion reversal; and, finally (iv) the effects of the global financial and economic crisis.
(46)
For the financial year 2008, Oltchim made an operating loss of RON 71 million (EUR 17 million), a net loss of RON 226 million (EUR 54 million), and the accumulated losses reached RON 1,367 billion (EUR 325 million). After the closure of the main ethylene supplier Arpechim in November 2008, the company functioned at 45 % of capacity and about one third of the staff was temporarily laid off.
(47)
At the end of 2008, Oltchim's shares held until that time by AVAS were transferred to the Ministry of Economy's portfolio.
(48)
In December 2009 Oltchim purchased the assets (ethylene installation) of its previous supplier Arpechim for EUR [0]-[10] (16) and paid for its stocks/inventories EUR [10]-[20] million. According to the Romanian authorities, the acquisition was financed from customer advance payments. Arpechim restarted operations in May 2011.
(49)
On 31 December 2009, Oltchim's financial accounts for 2009 showed an operating loss of EUR 26 million (RON 109 million), a net loss of EUR 52,4 million (RON 220 million), accumulated losses of EUR 377 million (RON 1,584 billion) and negative own funds in the amount of EUR 112 million (RON 469 million).
(50)
On 31 December 2010, Oltchim's financial accounts showed an operating profit of EUR 56 million, a net profit of EUR 32 million (RON 220 million) and accumulated losses of EUR 383 million. The positive operating and net result was due to the fact that the Arpechim assets purchased for EUR [0]-[10] were revalued at EUR [80]-[100] million, and the difference was entered in the books as ‘gain from a bargain purchase’.
(51)
On 30 June 2011, Oltchim's six-months financial accounts (17) showed an operating loss of EUR 7,4 million and a net loss of EUR 17,4 million, accumulated losses of EUR 401 million and negative own funds in the amount of EUR 358 million (without taking into account the debt to AVAS).
III. THE OPENING DECISION
(52)
On 15 September 2009, the Commission opened a formal investigation into the two support measures in favour of Oltchim notified by Romania in July 2009:
-
Measure 1: a debt conversion for the total value of RON 538 million (approximately EUR 128 million); and
-
Measure 2: a ‘shareholder guarantee’ covering 80 % of a commercial loan of EUR 424 million for further modernisation investments. (Romania withdrew its notification with regard to Measure 2 by letter of 22 June 2011.)
(53)
The Commission questioned whether, contrary to Romania's arguments, the notified support package conferred an undue advantage on the company and constituted state aid within the meaning of Article 107(1) TFEU.
(54)
Furthermore, the opening decision identified as possible further state aid the fact that, since 1 January 2007, the State had not charged interest and/or penalties on the pending public debt (identified as ‘Measure 3’).
(55)
Finally, the Commission doubted that the measures could be found compatible with the TFEU under the relevant state aid rules if found to involve state aid.
IV. ROMANIA'S COMMENTS ON THE OPENING DECISION
(56)
In their reply to the opening decision, the Romanian authorities maintained that none of the three measures constituted state aid within the meaning of Article 107(1) TFEU, as the behaviour of the Romanian State was consistent with market principles.
(57)
In particular, Romania insisted that the notified measures (the debt conversion and the shareholder guarantee) would have ensured Oltchim's return to profitability by resolving the undercapitalisation issue and by providing the necessary funds for its growth strategy. Moreover, Romania stressed that the Commission had to take account of the dual role of the State as shareholder and creditor to Oltchim.
(58)
Finally, Romania maintained that Measure 3 did not constitute state aid as the State's behaviour with regard to the non-enforcement of the past debt strictly related to the planned debt conversion, and that with regard to this debt the Romanian authorities had behaved consistently in line with what a market operator in a similar situation would have chosen to do.
V. COMMENTS FROM INTERESTED PARTIES
(59)
In its comments on the opening decision, dated 26 January 2010, Vestolit expressed concerns about the state support package notified in July 2009 by Romania. Vestolit considers itself a competitor of Oltchim, as both parties are active in the production of PVC. According to Vestolit, no private investor would have supported an investment programme exclusively geared to the purchase and revamping of the outdated Arpechim ethylene installation.
(60)
In its letter of 21 January 2010, Ineos argued that, based on the information in the opening decision, Oltchim seemed to be a firm in difficulty, and therefore the support measures to be taken by the Romanian State in its favour were unlikely to have been undertaken by a private investor. Ineos also drew attention to the fact that the European PVC market is characterised by significant overcapacity, and therefore any potential aid to one of the market players is likely to be highly distortive.
(61)
The comments submitted by Firebird on 28 May 2010 are of similar content to those presented by the above-mentioned interested parties.
(62)
By letter of 28 January 2010, another competitor of Oltchim, Anonymous party I, also made comments along the same lines as those of Vestolit and Ineos. It also stresses that operating aid cannot be found to be compatible with the TFEU, and there do not seem to be other grounds of compatibility in the case of Oltchim.
(63)
By letter of 27 January 2010, Anonymous party II argued that all the support measures identified in the opening decision constitute incompatible aid. This Anonymous party II also maintained that:
(a)
the state guarantees granted to Oltchim during the period 1995-2000 were still in place after Romania's accession to the EU, namely until 31 October 2009, and therefore should be treated as of the accession date as new aid;
(b)
the difficulties that Oltchim has been facing since the triggering of the state guarantees in November 1999 are due to structural problems of the company (poor management, wrong business strategy choices, the lack of real and effective restructuring);
(c)
the acquisition of Arpechim is against the business interests of Oltchim; this will not generate profit in the future;
(d)
the subsequent payments made by the Ministry of Finance during the period June 2002 to December 2006 on the basis of the triggered state guarantees show that Oltchim was in difficulty throughout that period;
(e)
Romania truly attempted to privatise the company only once, in 2001, and the successive ‘failed’ privatisation attempts of 2003 and 2006 were only a strategy for not enforcing the public debt;
(f)
the business plan underlying the support package as notified in July 2009 was not credible, especially regarding the sensitivity analysis and the expected return on the investment;
(g)
the State would have incurred a substantial loss by supporting such a sizeable investment programme, as the revenues expected from Oltchim's privatisation would not have covered the costs of the support measures;
(h)
in view of the fact that the notified measures involved state aid, Romania should have proposed a restructuring plan for Oltchim, allowing an assessment of the compatibility of the aid under the Rescue and Restructuring Guidelines (18).
(64)
Later in the course of the procedure, PCC drew the attention of the Commission to the fact that in June 2010 the Romanian environmental protection agency had imposed an environmental fine of EUR 14,34 million on Oltchim for late return of CO2 certificates for the year 2009 (19). In the view of PCC, the possible non-enforcement of the fine involved further state aid to the company. Firebird's letter of 8 July 2010 also raises the issue of the environmental fine.
(65)
In October 2010 and October 2011 PCC also informed the Commission that the state-owned electricity supplier SC Electrica SA (hereinafter: ‘Electrica’) and other publicly owned creditors (Salrom Exploatarea Minieră Rm. Vâlcea, a salt solution and limestone supplier; and SC CET Govora SA, a supplier of industrial steam) have substantial rescheduled claims vis-à-vis Oltchim.
VI. ROMANIA'S COMMENTS ON THE OBSERVATIONS OF INTERESTED PARTIES
(66)
In its reply of 8 April 2010 to the observations of interested parties, Romania largely refers to the notification and its earlier comments submitted in response to the opening decision.
(67)
In particular, Romania claimed that, contrary to what one of the third parties alleges, the acquisition and revamping of the Arpechim petrochemical assets includes all necessary restructuring and is essential for the long-term viability of the company, and that the operation of the integrated Oltchim-Arpechim petrochemical unit platform can be expected to generate profits.
(68)
Romania also repeats its arguments that the actions taken for the enforcement of the receivables against Oltchim did not confer any advantage on Oltchim. Finally, Romania also insisted on its intention to privatise Oltchim.
VII. WITHDRAWAL OF THE NOTIFICATION WITH RESPECT TO THE STATE GUARANTEE (MEASURE 2)
(69)
According to Article 8 of Council Regulation (EC) No 659/1999 of 22 March 1999 laying down detailed rules for the application of Article 93 of the EC Treaty (20), a Member State may withdraw the notification after the opening of the formal investigation procedure in due time before the Commission has taken a decision on the aid character of the notified measure. In such a case, the Commission will close the procedure with a decision declaring the matter moot.
(70)
The Romanian authorities have withdrawn the notification with respect to the state guarantee (covering 80 % of a loan up to EUR 424 million). Thus, as regards Measure 2, the Commission’s investigation has become moot.
VIII. ROMANIA'S POSITION AFTER THE WITHDRAWAL OF MEASURE 2
VIII.1. Modification of measure 1 - Romania's intention to privatise
(71)
In February 2011, a joint EU/International Monetary Fund (hereinafter: ‘IMF’) precautionary financial assistance programme was requested to support the re-launch of economic growth in Romania with a focus on structural reforms, while improving fiscal sustainability and consolidating financial stability. In May 2011, the Council adopted a decision (21) to make available to Romania precautionary medium-term financial assistance of up to EUR 1,4 billion. In March 2011, the IMF approved a new Precautionary Stand-By Arrangement (22) for Romania. Under this Agreement, the IMF places at Romania's disposal SDR 3 090,6 million (EUR 3,5 billion) of financial assistance for the next two years. The financing is conditional upon Romania meeting a series of targets for reducing budgetary deficit, specified in a Letter of Intent presented by the Romanian authorities and reflected in a Technical Memorandum of Understanding (hereinafter: ‘TmoU’). The TMoU targets include inter alia reductions of payment arrears and losses for publicly owned enterprises. In the Letter of Intent and the TMoU of 2 December 2011 (23), Romania committed to announce the privatisation tender for Oltchim by the end of April 2012.
(72)
This followed several public statements by the Romanian authorities that were made in the course of 2011 declaring the Romanian Government's intention to privatise Oltchim.
(73)
Romania also declared its commitment to privatise Oltchim vis-à-vis the Commission. More specifically, by letter dated 21 October 2011 addressed to Vice-President Joaquín Almunia, Romanian Prime Minister Emil Boc declared that Romania was committed to privatising Oltchim fully (including the stake subject to the debt conversion) by May 2012. Following the appointment of a new government in Romania on 9 February 2012, the new Prime Minister, Mihai Răzvan Ungureanu, re-confirmed this commitment by letter dated 16 February 2012.
(74)
In the light of its budgetary constraints, Romania therefore no longer intends to remain the owner of Oltchim and finance the necessary investments through a state guarantee, but seeks to sell its shareholding in Oltchim.
VIII.2. Developments regarding measure 3 - the interest agreement
(75)
By letter of 9 September 2011 the Romanian authorities informed the Commission that they intended to charge interest on the due AVAS debt amounting to RON 538 million as from 1 January 2007. Romania also explained that this would take place within a debt convention agreement between AVAS and Oltchim whereby the company would accept the interest due. In the same letter the Romanian authorities indicated that the interests thus accrued was also to be converted into equity, along with the main public debt, as notified under measure 1.
(76)
By letter of 23 December 2011, the Romanian authorities provided a copy of the private law agreement concluded on 22 December 2011 between AVAS and Oltchim, whereby the company acknowledged the interest accruing on the public debt from 1 January 2007 until 31 December 2011 amounting to a total of RON 511 million. The Romanian authorities explained that the interest was calculated on a compound basis, using as default interest for the relevant periods the highest of the interest rates charged by the commercial banks for the loans granted effectively to the company since 1 January 2007 and using the applicable Commission reference and discount rates. This approach resulted in the following applicable interest rates and accrued interest on the AVAS debt:
Table 1
Breakdown of the interest charged by AVAS for the period 2007-2011
2007
2008
2009
2010
2011
Applicable interest rate
1.1-30.6 - 11,17 %
1.7-31.12 - 10,24 %
14,86 %
18,85 %
14,00 %
13,22 %
Interest amount (rounded to RON million)
58
87
129
114
123
Total interest on AVAS debt since 2007: RON 511 million
(77)
In the same correspondence, the Romanian authorities also stated that preparations for implementing the AVAS debt conversion amounting to RON 538 million plus the interest accrued thereon were to be launched with a view to complying with the privatisation timeline proposed.
VIII.3. Romania's arguments in view of the privatisation intention
(78)
As explained above, the Romanian authorities withdrew measure 2 (see section VII above). Following withdrawal of the notification with respect to the state guarantee, the Romanian authorities argued that the current measure 1, i.e. the conversion into equity of the AVAS debt amounting to RON 538 million plus the interest accruing on the AVAS debt from 1 January 2007 to 31 December 2011, amounting to an additional sum of RON 511 million, did not constitute state aid within the meaning of Article 107(1) TFEU. Romania argued that the measure would be in keeping with the market and as such would not confer an advantage on Oltchim. More specifically, the Romanian authorities argued that the creditor AVAS was better off by converting the entire debt into equity and selling its entire stake in the company in the short term than by enforcing the debt, as the market value of the resulting stake of AVAS in the company following the debt conversion was higher than the sum that AVAS would obtain from the liquidation of the company.
(79)
Romania submitted a consultancy report prepared by Raiffeisen Capital & Investment SA (hereinafter: ‘the consultancy report’) in order to demonstrate that the state’s best strategy for maximising its return was to perform the debt-to-equity debt conversion followed by the short-term sale of combined packages of shares.
(80)
The consultancy report examines, on the one hand, the value of the AVAS claim in a liquidation scenario and, on the other hand, its value in a debt conversion + privatisation scenario.
(81)
The liquidation assessment is based on two liquidation reports (a previous Raiffeisen liquidation report dating from February 2011, and a liquidation report by the independent consultancy Romcontrol SA Bucharest, dated March 2011). The outcome for the State in a debt conversion + privatisation scenario was estimated on the basis of the enterprise value method, which is one of the fundamental metrics used in business valuation. (A detailed description of the methodologies used and the outcome of the evaluation, as well as its critical assessment by the Commission, are to be found in section IX.3.3 below.)
(82)
The report concludes that converting its total debt into equity would allow for a smoother and faster privatisation process for the company, and that the financial outcome of this option is superior to the choice of liquidation for AVAS.
IX. ASSESSMENT
IX.1. General
(83)
In order to ascertain whether the measures under scrutiny constitute state aid, the Commission has to assess whether they fulfil the cumulative conditions of Article 107(1) TFEU. That provision states that ‘[s]ave as otherwise provided in the Treaties, any aid granted by a Member State or through state resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Member States, be incompatible with the internal market’.
(84)
The Commission notes that, in the light of the withdrawal of the notification with regard to measure 2 (see section VII above), the following assessment concerns measures 1 and 3 only. Measure 1 has been modified, as Romania has linked the conversion of the debt into equity to the privatisation of Oltchim. The assessment of that latter measure is therefore carried out on the assumption that the equity stake which AVAS will hold after the conversion will immediately be sold to a private investor in a fair, open and transparent sales process, which aims at maximising the revenues for AVAS.
(85)
Furthermore, the Commission considers that the issue of whether the creditor AVAS conferred any undue advantage to Oltchim in the way it treated the debt after 1 January 2007 has to be assessed in the context of GEO 51/1998 (see recital (27) above) and Law 30/2007 mandating AVAS to re-perform the debt conversion, of the notification of the debt conversion to the Commission - identified as measure 1 in the opening decision - and of the modification of measure 1 as a consequence of the doubts raised by the Commission and the constraints resulting from the EU/IMF programme.
(86)
Moreover, the Commission notes that the intention to privatise the company in full by the end of May 2012, as communicated by the Romanian authorities in their letter of 21 October 2011 and re-confirmed in the letter from Prime Minister Ungureanu of 16 February 2012, is considered to be an integral part of measure 1.
(87)
With regard to the environmental fine on the one hand, and the company's pending debts towards Electrica SA, Salrom Exploatarea Minieră Rm. Vâlcea, and SC CET Govora SA, on the other, the Commission notes that those alleged measures were not part of the opening decision. Therefore, they cannot form part of the present Decision. The Commission will inform the complainant in due time of the further course of action with regard to those allegations on the basis of Article 10 of Regulation (EC) No 659/1999.
IX.2. Competence of the Commission prior to accession
(88)
As indicated in section V above, Anonymous Party II argued that some of the state guarantees granted to Oltchim during the period 1995-2000 were still in place after Romania's accession to the EU, namely until 31 October 2009, and therefore should be treated as of the accession date as new aid. The Commission must therefore assess the validity of that argument and its possible implications for the assessment of the notified measure.
(89)
As a general rule, Article 107(1) TFEU is applicable only as of the date of accession onwards. An exception to that general rule is that of measures that were put into effect before accession and which continue to be applicable afterwards. Under the 2005 Accession Treaty between Romania and the EU (24), measures put into effect in Romania before the accession date which are still applicable after the date of accession (1 January 2007), which might constitute state aid within the meaning of Article 107(1) TFEU and do not qualify as existing aid for the purposes of Regulation (EC) No 659/1999 (25), are to be considered potential new aid starting from the accession date for the purposes of applying Article 108(3) TFEU.
(90)
Point 2.1 of the second paragraph of Annex V to the 2005 Accession Act of Bulgaria and Romania (26), based on Article 22 of the same Accession Act, stipulates that ‘all aid measures still applicable after the date of accession which constitute state aid and which do not fulfil the conditions set out above shall be considered as new aid upon accession for the purposes of the application of Article 88(3) of the EC Treaty’.
(91)
The above-mentioned provision thus covers measures put into effect before the accession date (1 January 2007) which are still applicable after that date. The notion of ‘applicable after the accession date’ has been defined in a series of Commission decisions (27) as covering schemes and individual measures that are either not limited in time or where the exact liability of the State is not exactly delimited - in other words, cases where the exact exposure of the State is still not known on the date of accession. In the light of the above considerations, it must be determined whether the state guarantees issued in favour of Oltchim throughout the period 1995-2000 were ‘applicable after accession’ in the sense that has been defined in the above-mentioned case practice. To that end, it must be verified whether a situation obtained in which the state guarantees were either not limited in time or where the exact exposure of the State was not known before the date of accession.
(92)
Having examined the terms and conditions under which the state guarantees in question were issued, the Commission notes that they represented separate and individual, one-off measures, whereby the State backed up the company for taking out specified loans of determined amounts and determined duration. The date until which the guarantees were valid was established when they were issued, as the guarantees stipulated a validity period up to the expiry of the underlying loans, which was precisely defined in the underlying loans. That validity period was not modified afterwards. Therefore, upon accession their validity in time was indeed limited, and had been established at a date prior to accession, namely when the loan agreement was concluded. The Commission must therefore take note that the first of the situations in which a given measure will qualify as ‘new aid’ as of the accession date onwards, namely its lack of limitation in time upon the accession date, is not satisfied in the present case.
(93)
Secondly, the maximum liability of the State was delimited at the moment in time at which the guarantees were granted, as the guarantees cover only the specific loan for which they are granted. Therefore, it must also be concluded that the second case of ‘applicability after accession’, namely unknown exposure of the State as of the accession date onwards, is not applicable.
(94)
In addition, the Commission also observes that the state guarantees were triggered before the accession date. From the date of their triggering, the State became liable for the repayment of the outstanding amount of the loans that were taken with their back-up, and indeed, it subrogated itself into the obligations of the company for the repayment of the loans in question, becoming consequently a creditor of Oltchim for the amounts paid on account of the guarantees. As indicated in Section II.2 above, the payments made on account of the triggered guarantees lasted until 2006. No further payments were made on this account as of the accession date onwards, as Oltchim was able to service the still-outstanding part of the loans.
(95)
It is therefore to be concluded that the state guarantees granted to Oltchim during the period 1995-2000 cannot be qualified as new aid within the meaning of point 2.1 of the second paragraph of Annex V to the 2005 Accession Act of Bulgaria and Romania.
IX.3. Existence of aid: Advantage
IX.3.1. The private creditor test
(96)
Romania argues that the notified measure, consisting of converting RON 1 049 million of public debt into equity with a view to selling the total resulting public stake shortly afterwards (by the end of May 2012) does not confer any undue advantage on the company, because any private creditor in a situation similar to the one of the public creditor AVAS would have chosen that method of debt recovery rather than the liquidation of the company, which is financially less advantageous for the public creditor.
(97)
In order to determine whether the notified measure confers an undue advantage on Oltchim, the Commission should assess whether the public creditor AVAS pursued the recovery of the public debt with the same diligence as a private creditor seeking to maximise recovery of the debt owed to it (28). That perspective takes into account the fact that, with the transfer of the public debt to AVAS, recovery of the debt is pursued by an institution that has no other relationship with the company but the one of a creditor with its debtor. The assessment does not disregard the fact that the Ministry of Economy is the public shareholder of Oltchim, but it takes into account that the public shareholder does not have a role to play with respect to the recovery of the public debt, which is entrusted to the creditor AVAS. The Commission notes, however, that the effects of the debt conversion followed by privatisation for the current shareholder, i.e. the Ministry of Economy, must also be assessed in order to reach a conclusion on whether the proposed debt conversion followed by privatisation is a better financial solution for the State than wholly liquidating the company.
IX.3.2. Recovery of the public debt - Assessment of measure 3
(98)
In the opening decision, the Commission considered that an additional element of state aid could stem from the fact that the State has not charged any interest and/or late payment penalties on Oltchim's overdue public debt after Romania's accession to the EU. That public debt resulted from the triggering of the state guarantees (see description above in recitals 23-27 and assessment of the state guarantees above in recitals 88-95). In the opening decision, the Commission took the view that the failure to accrue interest or enforce the public debt conferred an advantage on Oltchim, given that the company enjoyed capital free of charge.
(99)
In order to assess whether Romania behaved like a private creditor with regard to the outstanding debt resulting from the triggering of the state guarantees, it is necessary to assess the behaviour of the Romanian State over the period from 2007 until today, based on the information available to the Romanian authorities at the relevant points in time.
(100)
The Commission first of all notes that the fact of not charging interest and penalties as of 2007 and until the modification of the notification of measure 1 results from GEO 51/1998 (see recital (27)). It also has to be seen against the background of Law 30/2007, mandating AVAS to re-perform the debt conversion. At the time the Romanian authorities were considering a continuation of Oltchim's activities and planning further investments rather than its liquidation.
(101)
Therefore, the Commission first of all needs to ascertain whether Romania, by deciding in 2007 to carry out the debt-for-equity swap, rather than seeking the enforcement of the debt and/or liquidation of the company, behaved like a private creditor. In that regard, the Commission notes that Romania had pursued the strategy of a debt-to-equity conversion with a view to continuing Oltchim's activities since the first (failed) attempt to do so in 2003. The behaviour of the Romanian authorities in that regard was therefore consistent with their prior behaviour. Reactions from the market to previous privatisation attempts, as well as the court actions of minority shareholders, showed that the market believed in the fundamental viability of Oltchim's business.
(102)
Furthermore, the Commission notes that Romania had at its disposal also a business plan (29) for Oltchim which indicated that the company was viable.
(103)
In the light of those elements, the Commission considers that it was not unreasonable for Romania, in its role as creditor, to decide to perform the debt to equity conversion and to pass a law along those lines that did not envisage charging interest and penalties on the outstanding debt, as that debt was to be in any event converted into equity.
(104)
That analysis is not contradicted by the fact that Romania, prior to carrying out the debt-for-equity swap, sought state aid clearance. Indeed, by doing so, Romania merely fulfilled its obligations under Article 108(3) TFEU. Given the difficulties Romania had encountered with minority shareholders before, and kept encountering for the application of Law 30/2007, it made perfect sense to seek confirmation from the Commission that the planned operation did not amount to state aid.
(105)
Due to the state aid assessment and the application of the standstill obligation, the debt-for-equity swap was eventually delayed by five years. In that regard, the Commission observes first of all that, up to mid-2011, Romania had the firm intention of pursuing an expansive investment strategy with regard to Oltchim, which was explored by a number of expert studies (30). It would have been against the State's strategy of making further investments in order to return the company to profitability and increase its value with a view to privatising in the medium-to-longterm to charge at the same time interest on the pending public debt.
(106)
As a result of the doubts the Commission had raised with regards to the expansive investment strategy in its opening decision and, more importantly, as a result of the budgetary problems and the EU/IMF programme, Romania changed its strategy in 2011 and decided to privatise the company immediately after the debt-for-equity swap. It thereby abandoned the initial plans to make further investments of EUR 424 million before privatising.
(107)
In the new context, the charging of interest on the debt became a sensible strategy for the State in order to maximise the recovery of the debt owed to it.
(108)
As outlined in recitals 75-77 above, further compound interest was charged on the public debt, corresponding to the period 1 January 2007 onwards, by means of a private agreement concluded in December 2011 between Oltchim and AVAS. In particular, the interest rates that were applied on the public debt corresponded to whatever were the higher: the Commission reference rates relevant for each period or the interest rates applied for private loans of the company for the same period which can be considered adequate.
(109)
On the basis of the above, the Commission concludes that Oltchim did not derive an advantage from the way in which the public authorities pursued, after accession, the recovery of the public debt to be now converted into equity.
IX.3.3. The debt conversion - measure 1
(110)
The Commission must also assess whether measure 1, consisting (following modification of the notification - see recitals 14-16, 69-70 and 75-77 above) of converting into equity a total of RON 1 049 million of public debt, to be followed shortly by full sale of the resulting public stake (privatisation), confers any undue advantage on Oltchim. The total public debt to be converted into equity includes the main public debt, held by the privatisation agency AVAS, of RON 538 million, and the interest accruing on the AVAS debt from 1 January 2007 to 31 December 2011, of RON 511 million.
(111)
In order to assess whether the proposed debt conversion involves any undue advantage for Oltchim, it should be determined whether the debt conversion is indeed the best mechanism for maximising recovery of the public debt, as Romania argues. In practice, the Commission needs to determine whether a hypothetical private creditor in a situation comparable to the one of the privatisation agency AVAS, which is the creditor of Oltchim, would have indeed preferred that mechanism of recovering the debt to other recovery alternatives available, considering the fact that the debtor is facing serious financial difficulties. The Ministry of Economy, the current shareholder of Oltchim, does not have any role to play with respect to the recovery of the public debt, but nevertheless the outcomes of the two possible scenarios for the public shareholder are also taken into account in the analysis below.
(112)
Romania argues that, considering the current situation of the company (serious undercapitalisation and excessive indebtedness), the only realistic options that a private creditor in a situation comparable to the one of the public creditor AVAS would have are either (i) to liquidate the company, or (ii) to convert the debt into equity and subsequently sell the entire resulting stake in the company. Any private creditor faced with such choices would prefer the one that maximises recovery of the pending debt. In other words, the creditor would choose the ‧debt conversion followed by privatisation‧ option if the return expected from privatisation exceeded the amount that could be recovered through liquidation.
(113)
In order to demonstrate that the debt conversion followed by a sale of the resulting stake brings more revenues to the creditor than liquidation, Romania submitted a report by an independent consultancy (see recitals 78-82 above) which compares the outcomes for the creditor of the two scenarios, i.e. debt conversion followed by privatisation and liquidation respectively.
(114)
The Commission has critically assessed the report, in order to verify whether its results withstand scrutiny and demonstrate indeed that, by converting its debt into equity, AVAS behaves like a private creditor. Having scrutinised the report, the Commission observes the following:
(115)
Value of the AVAS claim in a liquidation scenario: The liquidation assessment is based on a previous Raiffeisen liquidation report dating from February 2011, and on a liquidation report by the independent consultancy Romcontrol SA Bucharest, dated March 2011.
(116)
Under Romanian law, companies in which the State holds a stake of at least 50 % + 1 are liquidated under the so-called ‧special voluntary liquidation procedure‧ established by Government Emergency Order 88/1997, Government Decision 577/2002 and Law 137/2002. Under that special voluntary liquidation procedure, the amount obtained by the liquidator from the sale of the company's assets is to be used for covering the company's outstanding debts following the same order of preference as established by Law 85/2006 (the Romanian insolvency law). Accordingly, liquidation proceeds must be used for covering debts in the following order of preference: 1) liquidation costs; 2) salaries owed; 3) privileged debt (i.e. debt secured with pledges, mortgages and other special privileges); 4) budgetary debt (taxes and other fiscal obligations); 5) debt to the Ministry of Finance on account of triggered state guarantees; 6) debt from public loans; 7) ordinary (non-secured) debt; 8) shareholders. In the present case, AVAS would be within the third category of creditors (privileged creditors), yet ranking after several (private) privileged creditors of Oltchim, as the public debt was only partially secured.
(117)
The consultancy Romcontrol estimated the liquidation value of Oltchim's assets as of 15 December 2010, relying on the net adjusted asset method, which takes into account the limited time of exposure on the market of the assets put up for sale (31).
(118)
On the basis of the results of the liquidation value of assets as estimated by Romcontrol, Raiffeisen estimated the outcome for the creditor AVAS and for the State as shareholder, by taking into account the company's liabilities as of 31 December 2010 and its preliminary financial statements of the same date ("the February 2011 Raiffeisen liquidation study"). That study estimates that the proceeds to be obtained from the sale of Oltchim's assets would allow for recovery of approximately [20]-[30]% of the company's total liabilities. The creditor AVAS, as a partially guaranteed creditor, would have recovered around RON [80]-[100] million (which represents [10]-[30]% of the then total claim of RON 538 million). Given the negative gap between the liquidation proceeds and the company's liabilities, the State in its capacity as shareholder would not collect anything.
(119)
In October 2011, Raiffeisen updated the estimates of the February 2011 liquidation study to take into account the 30 June 2011 financial data of the company and to include the interest charged on the public debt as of January 2007 onwards.
(120)
According to the updated estimate AVAS, being a partially guaranteed creditor of Oltchim, would collect RON [100]-120] million of its total debt towards the company (which represents [10]-[20] (32) of the total claim, i.e. the principal debt of RON 538 million plus interest). The Ministry of Economy, the public shareholder, would again collect nothing. The sum to be obtained by AVAS was subsequently discounted (33) to its present value on 30 June 2011. As a result, AVAS would collect EUR [10]-[40] million in the event of the liquidation of the company.
Table 2
Collection of the State's claim in a liquidation scenario
Claim
(million EUR)
Collection total
(million EUR)
Collection NPV at 10,7 %
(million EUR)
AVAS (Creditor)
209,4
[20]-[30]
[10]-[30]
Ministry of Economy (shareholder)
Shareholding
[0]-[10]
[0]-[10]
State total
[20]-[30]
[10]-[30]
(121)
That amount must then be compared with the expected return of converting AVAS' claim into equity, followed by a privatisation of the company.
(122)
Value of the AVAS claim in a debt conversion + privatisation scenario: in the report, the outcome for the State in a debt conversion + privatisation scenario was estimated on the basis of the enterprise value (hereinafter: ‘EV’) method, which is one of the fundamental metrics used in business valuation.
(123)
With respect to the use of that method, the Commission notes that, in principle, there are several methods for estimating the value of the equity of an undertaking.
(124)
One of the methods often used is that of the multiple of the EBITDA (earnings before interest, taxes, depreciation, and amortisation). It allows the value of the equity of an undertaking for year X to be assessed by multiplying the EBITDA of year X by a factor (the multiple) considered to be appropriate for the sector and subtracting the net debt from the result.
(125)
Another method is discounted cash flow analysis. The undertaking’s nominal free cash flows for the coming years are discounted at the weighted average cost of capital, or WACC (34), and the net debt is subtracted from the value obtained.
(126)
A third method is that of the multiple of turnover. It allows the value of an undertaking’s equity in year X to be assessed by multiplying the turnover of year X by a factor (the multiple) considered to be appropriate for the sector and subtracting the net debt from the result.
(127)
All these methods (future EBITDA, cash flow or turnover) use projected values. In the case at hand not all estimation methods that are based on projected values in a business plan can be used meaningfully. Given the envisaged immediate privatisation of the company, only the new owner will be in a position to determine the company's future business strategy, and therefore the relevant business plan projections necessary for using these methods are not available, nor can they be anticipated (35). As the new owner will have to undertake significant investments, nor can past results of the company be used to make predictions for the future.
(128)
Under those circumstances, the Commission takes the view that the only two methods available for estimating the value of the combined stake of the Romanian State, i.e. AVAS and the Ministry of Economy, are market capitalisation and the EV. It has to be noted that EV also includes the parameters used for market capitalisation.
(129)
Market capitalisation is defined as the share price multiplied by the number of shares in issue, providing a total value for the company's shares outstanding. This metric represents the public consensus on the value of a company's equity and could be used as a proxy for the public opinion of a company's net worth.
(130)
Oltchim's market capitalisation was calculated on the basis of its share price observed on the Bucharest Stock Exchange (36) over a period of 44 months (2008-August 2011). That interval is sufficiently long to be relevant and the market capitalisation over that period is also a good indication of what the market is prepared to pay for the company.
(131)
In that context, the Commission notes, as a positive aspect, the fact that the share price, during the recent period May-August 2011, was always higher than its 44 months average. More precisely, whereas the 44 months weighted average is RON 0,53 per share, the share price even reached RON 2,05 in July 2011 (37). Thus, the data used for establishing the market value can be considered to be conservative.
(132)
Furthermore, with regard to the share price development since September 2011 (the last data range used by the Raiffeisen study), the Commission notes, as a positive aspect, that, in the recent past (since mid-October 2011), the share price has risen significantly and has been constantly higher than the weighted average of RON 0,53 used in the market capitalisation formula.
Figure 1
Oltchim's share price development on the Bucharest Stock Exchange 23.2.2011-23.2.2012
(133)
Before the planned debt conversion, Oltchim's market capitalisation in the observed period (January 2008-August 2011) was on weighted average (38) EUR 45 million and in the last three months of the observed period (June-August 2011) it was constantly over EUR 100 million. The market capitalisation therefore clearly exceeds the liquidation value of Oltchim (EUR [10]-[40] million), which provides a first indication that selling the State's stake in a privatisation would be preferable to liquidating the company.
(134)
The second method that can be used is the Enterprise Value (EV). EV is a measure of a company's value which is often used as an alternative to straightforward market capitalisation, because it is considered to provide a more accurate representation of the firm's value. EV is defined as the sum of the market capitalisation of a company and its net financial debt. That method was used by Raiffeisen Capital.
(135)
Following the calculation of the market capitalisation, the other element in the EV formula, the net debt, was computed as the sum of all financial debts of the company (all interest-bearing debts of the company - namely, bank loans and overdue/rescheduled liabilities) (39).
(136)
As a next step, it is then possible to calculate the median, average and weighted average of the EV and EV/share over the 44-month period. The report did so for two scenarios: with the interest charged on the debt under the agreement, and without it.
(137)
On that point, the Commission is of the view that the interest charged under the agreement should not be taken into account for the purpose of calculating the enterprise value (EV) for the following reasons: ceteris paribus, if debt increases, equity goes down. Those two effects go in opposite directions and should in principle bring no change to the EV. If the market knew about the interest, it would price the shares downward accordingly. However, in the current case the interest amount was added ex post and not anticipated by the market. Therefore, the contemporaneous information held by the market at the moment of the valuation is relevant.
(138)
Against those considerations, the following EV/share values have been calculated for the observed period.
Table 3
Calculation of Oltchim's EV/share value in the observed period
Period
Number of shares
Average share price
Market capitalisation (share price x number of shares)
Net debt
in RON thou
Enterprise value (market capitalisation plus net debt)
in RON thou
Enterprise value per share
Jan. -08
343 023 858
1,10
378
[1 200]-[1 400]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
Feb. -08
343 023 858
0,91
314
[1 200]-[1 400]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
Mar. -08
343 023 858
0,81
279
[1 200]-[1 400]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
Apr. -08
343 023 858
0,87
300
[1 200]-[1 400]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
May -08
343 023 858
1,04
358
[1 300]-[1 500]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
Jun. -08
343 023 858
0,96
330
[1 300]-[1 500]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
Jul. -08
343 023 858
0,72
247
[1 300]-[1 500]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
Aug. -08
343 023 858
0,63
216
[1 300]-[1 500]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
Sep. -08
343 023 858
0,47
160
[1 300]-[1 500]
[1 500]-[1 600]
[4]-[6]
Oct. -08
343 023 858
0,37
127
[1 300]-[1 500]
[1 500]-[1 600]
[4]-[6]
Nov. -08
343 023 858
0,21
71
[1 200]-[1 400]
]1 400]-[1 500]
[4]-[6]
Dec. 08
343 023 858
0,16
54
[1 400]-[1 600]
[1 400]-[1 500]
[4]-[6]
Jan. -09
343 023 858
0,15
51
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
Feb. -09
343 023 858
0,13
45
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
Mar. -09
343 023 858
0,15
53
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
Apr. -09
343 023 858
0,25
84
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
May -09
343 023 858
0,27
93
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
Jun. -09
343 023 858
0,30
104
[1 400]-[1 600]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
Jul -09
343 023 858
0,33
113
[1 400]-[1 600]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
Aug. -09
343 023 858
0,32
109
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
Sep. -09
343 023 858
0,28
96
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
Oct. -09
343 023 858
0,27
91
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
Nov. -09
343 023 858
0,23
79
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
Dec. -09
343 023 858
0,26
89
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
Jan. -10
343 023 858
0,23
79
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
Feb. -10
343 023 858
0,22
77
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
Mar. -10
343 023 858
0,27
92
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
Apr. -10
343 023 858
0,31
105
[1 600]-[1 800]
[1 800]-[1 900]
[4]-[6]
May -10
343 023 858
0,22
76
[1 600]-[1 800]
[1 800]-[1 900]
[4]-[6]
Jun. -10
343 023 858
0,21
71
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
Jul. -10
343 023 858
0,18
62
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
Aug. -10
343 023 858
0,19
64
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
Apr. -10
343 023 858
0,19
66
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
Oct. -10
343 023 858
0,22
76
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
Nov. -10
343 023 858
0,22
75
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[4]-[6]
Dec. -10
343 023 858
0,20
69
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
Ian. -11
343 023 858
0,21
74
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
Feb. -11
343 023 858
0,26
88
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
Mar. -11
343 023 858
0,30
102
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
Apr. -11
343 023 858
0,44
152
[2 000]-[2 200]
[2 100]-[2 200]
[5]-[7]
May -11
343 211 383
0,77
265
[2 000]-[2 200]
[2 300]-[2 400]
[5]-[7]
Jun. -11
343 211 383
1,61
551
[2 000]-[2 200]
[2 600]-[2 700]
[6]-[8]
Jul. -11
343 211 383
2,05
702
[2 000]-[2 200]
[2 800]-[2 900]
[6]-[8]
Aug. -11
343 211 383
1,32
452
[2 000]-[2 200]
[2 600]-[2 700]
[6]-[8]
(139)
On the basis of this table, the median, average and weighted average of EV per share was calculated.
Table 4
Oltchim's median, average and weighted average of EV per share
Share price
Enterprise value per share
Median
[0,10]-[0,30]
[4]-[6]
Average
[0,30]-[0,50]
[4]-[6]
Weighted average
[0,40]-[0,60]
[4]-[6]
(140)
The EV (median, average, weighted average) calculated as explained above can then be used for determining the value of the State's share ‘post debt conversion’ by deducting from this EV the company's debt that remains pending after the conversion; this will remain a liability of the company which has to be serviced.
(141)
The result is the market value of total equity as shown in Table 5.
Table 5
Calculation of market value of equity based on the EV method
Calculation of the market value of total equity after the debt conversion
Scenarios
EV based on 44 months’ median share price
EV based on 44 months’ average share price
EV based on 44 months’ weighted average share price
EV/share (RON)
[4]-[6]
[4]-[6]
[4]-[6]
Number of shares before conversion
343 211 383
343 211 383
343 211 383
Enterprise value (RON million)
[1 700]-[1 800]
[1 800]-[1 900]
[2 000]-[2 100]
Net debt after debt conversion (RON million)
[1 600]-[1 700]
[1 600]-[1 700]
[1 600]-[1 700]
Market value of equity (RON million)
[100]-[200]
[200]-[300]
[400]-[500]
Market value of equity (EUR million)
[20]-[30]
[50]-[60]
[90]-[100]
(142)
With respect to the net financial debt used in the above-described calculation, both steps of the calculation, viz. (i) the calculation of the EV formula and (ii) the subsequent subtraction in order to arrive at the market value of equity, should in principle be based on the market value of the company's debt.
(143)
However, the Commission notes first that, since Oltchim's debt is not traded and in the absence of a local market for debt trading, it is very difficult to establish a market price for that debt. Instead, one could theoretically determine the market value of the debt by establishing the rating of the company pre- and post-debt conversion. That rating could then be used to estimate the probability of default which in turn can be used to estimate the market value of debt. In the absence of such ratings, the Commission considered that such an exercise is not possible, and that the errors generated by the use of a poorly estimated market value would be significant.
(144)
Second, if one assumed that the net debt was traded at the same discount to its book value before and after the swap, then the results of the calculation consequently do not change at all, irrespective of the size of the discount. Any change in the value of the net financial debt would then lead to a proportionate change, of opposite sign, in the value of the market capitalisation. The impact of adding either the book value of debt or its market value is neutral, as the value of debt is first added to obtain EV and then subtracted to obtain the new equity value of shares.
(145)
Third, assuming that the debt remaining after the conversion is traded at a different discount than before the conversion, a meaningful calculation would need to take into account the fact that after the debt-for-equity swap the market value of the remaining debt would probably still be lower than its book value, but at any rate higher than the market value of the debt pre-swap. In the absence of a basis to establish those discounts, it is, however, not possible to simulate the effects of a change in those discounts, as too many parameters would need to be varied at the same time.
(146)
On the other hand, the Commission notes that Oltchim's financial statements have been prepared in accordance with IFRS standards and audited by the independent auditor KPMG. In those financial statements, financial liabilities are presented at their fair value according to the stipulations of IAS 39. IAS 39 defines fair value as the amount for which an asset could be exchanged, or a liability settled, between knowledgeable, willing parties in normal conditions of competition. On that basis, KPMG certified that the fair value of the company’s long-term debt was not significantly different from its book value.
(147)
On the basis of the above considerations, the Commission is of the view that it is indeed appropriate to use the book value of the debt in order to calculate the market value of the equity.
(148)
However, in order to verify the robustness of the calculation, the Commission, in addition, carried out a sensitivity analysis, i.e. it determined the percentage difference between the book value and market value of the net debt pre-conversion which would equalise the present value of the State's stake post-conversion and the liquidation value, assuming that the market value of the debt will correspond to its book value following the debt-to-equity conversion. That percentage value can be considered a kind of ‘margin of error’ for the estimation of the market value of the debt.
(149)
The Commission is of the view that, of all scenarios (EV based on median, average, weighted average), the weighted average represents the most accurate scenario, as in that case the values are weighted by traded share volumes. For that scenario, the above-mentioned margin is 15 %. The Commission concludes that a margin of that size is sufficiently large to lead one to consider that the EV calculation is based on solid data.
(150)
Subsequently, once the market value of the equity has been calculated, one can calculate the value of the State's resulting stake from that market value of total equity based on the public shareholding, which will be as follows after the debt conversion (40):
Table 6
The Romanian State's shareholding in Oltchim before and after the planned debt conversion
Shareholding before debt conversion
Shareholding after debt conversion
AVAS debt plus interest thereon is debt converted
AVAS
0 %
[80]-[100]%
Ministry of Economy
54,81 %
[0]-[5]%
State total
54,81 %
[80]-[100]%
(151)
As a result, after converting the AVAS main debt plus interest charged under the agreement, Oltchim will have a market value of equity ranging between EUR [20]-[30] and [90]-[100] million, which will lead to a present value (41) of the combined public stake ([80]-[100]%) of between EUR [15]-[30 and [75]-[90] million. In Table 7, below, the EVs as assessed for all the scenarios are summarised and compared with the values applicable in the case of a liquidation.
Table 7
Comparison of the debt conversion followed by privatisation versus liquidation scenarios on the basis of the EV method
State's expected revenue
EUR million
Debt conversion and immediate privatisation
Net present value of the revenues obtained through liquidation
Comparison
EV based on 44 months’ median share price
EV based on 44 months’ average share price
EV based on 44 months’ weighted average share price
Market value of equity
[20]-[30]
[45]-[60]
[90]-[100]
Market value of combined public stake
[15]-[40]
[45]-[60]
[80]-[100]
Net present value of combined public stake (98,44 %)
[15]-[40]
[30]-[50]
[75]-[90]
[10]-[40]
Liquidation Debt conversion and privatisation
Net present value of AVAS stake (96,54 %)
[15]-[40]
[30]-[50]
[70]-[80]
[10]-[40]
Liquidation Debt conversion and privatisation
Net present value of Ministry of Economy stake (1,9 %)
[0]-[1]
[0]-[1]
[1]-[2]
[0]-[1]
Liquidation Debt conversion and privatisation
(152)
In all assessed EV scenarios both the public creditor AVAS and the public shareholder Ministry of Economy obtain better results from the debt conversion followed by privatisation than if the company were liquidated. The shareholding of the current public shareholder, the Ministry of Economy, will be reduced by the debt conversion, which results in a stake of [80]-[100]% for the creditor AVAS. However, the Ministry has no reason to oppose the debt conversion as in the event of liquidation it would not obtain anything for its stake in the company. The public creditor AVAS would still obtain more even in the scenario with the lowest estimated EV than in the case of deciding to liquidate the company (EUR [10]-[30] million, versus EUR [10]-[30] million).
(153)
On the basis of the above findings, it can be concluded that, if that the company is fully privatised in the short term after the debt conversion, the notified measure (conversion of the debt followed by full privatisation) does not involve an advantage for Oltchim as that measure allows the public creditor AVAS to recover more than if it decided to place the company in liquidation. In that respect, the Commission takes note of the commitment made by the Romanian authorities (see recitals 17 and 73 above) to privatise the company in full by 31 May 2012.
(154)
The Commission considers that the quantitative assessment on the basis of the market capitalisation method and the EV method is also supported by the following two arguments, which were not quantified by the independent expert.
(155)
First of all, the assessment is based on the stock market price. However, as the State's stake in Oltchim will be sold as one entity, the acquirer will be able to control the company. Therefore, the acquirer will be willing to pay a control premium for the stake, as is normally the case in comparable transactions.
(156)
Second, the Commission observes that PCC was willing to pay in 2007 EUR 7,5 million for a de facto 12 % stake in Oltchim and in 2011 EUR 2,6 million for a further 3,6 % stake in Oltchim. This indicates on the one hand that one private investor considered that the value of Oltchim had increased in 2011 compared with 2007 (as it was willing to pay a higher price per share), and that, based on the 2011 transaction, 100 % of the shares would be valued at EUR 73 million, which is substantially above the liquidation value.
IX.4. Conclusion on the advantage criterion
(157)
On the basis of the above findings, namely that: (i) the company did not derive any undue advantage from the way in which the public authorities pursued recovery of the public debt that is the subject of the notified measure, and (ii) the debt conversion as such does not confer any undue advantage on the company, the Commission concludes that the advantage criterion is not met by the currently notified measure (resulting from the combination of former measures 1 and 3). In the light of that finding, the other cumulative criteria in the definition of the concept of state aid stemming from Article 107(1) of the TFEU do not need to be analysed for the assessment of the currently notified measure.
X. CONCLUSION
(158)
The formal investigation procedure initiated under Article 108(2) TFEU with respect to measure 2 (the state guarantee) must be terminated as being moot, following withdrawal of the notification of that measure.
(159)
The currently notified measure (the combination of former measures 1 and 3) does not involve state aid within the meaning of Article 107(1) TFEU.
(160)
That conclusion is based on the firm intention of Romania to sell its stake in Oltchim in full, as expressed in the letter of Prime Minister Emil Boc of 21 October 2011, and re-confirmed in the letter of Prime Minister Ungureanu dated 16 February 2012,
HAS ADOPTED THIS DECISION:
Article 1
The Commission has decided to close the formal investigation procedure under Article 108(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union in respect of the notified state guarantee (measure 2) in favour of Oltchim, in view of the fact that Romania has withdrawn its notification and will not pursue that measure further.
Article 2
Measure 1, notified by Romania on 17 July 2009 and amended on 22 June 2011, 9 September 2011, 21 October 2011 and 16 February 2012, does not constitute state aid within the meaning of Article 107(1) of the Treaty on the Functioning of the European Union.
Article 3
Measure 3, put in place by Romania in 2007, does not constitute state aid within the meaning of Article 107(1) of the Treaty on the Functioning of the European Union.
Article 4
This Decision is addressed to Romania.
Done at Brussels, 7 March 2012.