РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 115/2012 НА КОМИСИЯТА
от 9 февруари 2012 година
за налагане на временно изравнително мито върху вноса на определени скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия
ЕВРОПЕЙСКАТA КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално член 12 от него,
след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Откриване на процедура
(1)
На 13 май 2011 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) (наричано по-долу „известие за образуване на процедура“), Комисията оповести образуването на антисубсидийна процедура (наричано по-долу „антисубсидийната процедура“) по отношение на вноса в Съюза на определени скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия (наричана по-долу „Индия“ или „засегнатата държава“).
(2)
В същия ден с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3) (наричано по-долу „известие за откриване“), Комисията оповести откриването на антидъмпингова процедура по отношение на вноса в Съюза на определени скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия и започна отделно разследване (наричано по-долу „антидъмпинговата процедура“).
(3)
Антисубсидийната процедура беше открита след жалба, подадена на 31 март 2011 г. от European Industrial Fasteners Institute (EIFI) (наричан по-долу „жалбоподателят“) от името на производители, които представляват повече от 25 % от общото производство в Съюза на определени скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за субсидиране на посочения продукт и за съществена вреда, произтичаща от субсидирането, които бяха сметнати за достатъчно основание за започването на разследване.
(4)
Преди образуването на процедурата и в съответствие с член 10, параграф 7 от основния регламент Комисията уведоми правителството на Индия (наричано по-долу „ПИ“), че е получила надлежно документирана жалба, в която се твърди, че субсидираният внос на определени скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия причинява съществена вреда на индустрията на Съюза. ПИ беше поканено на консултации с цел да се изясни ситуацията по отношение на съдържанието на жалбата и да се постигне взаимноприемливо решение. Такова решение не беше намерено.
1.2. Страни, засегнати от процедурата
(5)
Комисията официално извести за образуването на процедурата подалите жалбата производители от Съюза, другите известни ѝ производители от Съюза, производителите износители, вносителите, ползвателите, за които е известно, че са засегнати от него, както и индийските органи. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за образуване на процедурата.
(6)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице конкретни причини, поради които следва да бъдат изслушани, бе предоставена такава възможност.
1.2.1. Подбор на извадка от производители износители от Индия
(7)
С оглед на големия брой производители износители в Индия в известието за образуване на процедура беше предвидено да се подбере извадка за установяване на субсидиране в съответствие с член 27 от основния регламент.
(8)
За дареши Комисията дали е необходимо формирането на извадка и ако е необходимо, да направи подбор за нея, производителите износители от Индия бяха приканени да заявят интереса си в срок от 15 дни, считано от датата на започване на разследването, и да предоставят основна информация за своя износ и продажбите си на вътрешния пазар, за конкретните си дейности, свързани с производството на разглеждания продукт, и за наименованията и дейностите на всички свързани дружества, участващи в производството и/или продажбите на разглеждания продукт през периода 1 април 2010 г.-31 март 2011 г.
(9)
Със съответните индийски органи също бяха проведени консултации във връзка с подбора на представителна извадка.
(10)
Общо пет производители износители, включително група от свързани дружества в Индия, представиха поисканата информация и изразиха съгласие да бъдат включени в извадката в рамките на срока, определен в известието за образуване на процедура. Тези съдействащи дружества съобщиха данните за износа на разглеждания продукт за Съюза по време на разследвания период. Сравнението между данните на Евростат за вноса и обема на износа за Съюза на разглеждания продукт, съобщен за разследвания период от петте съдействащи дружества, показа, че равнището на съдействие на индийските производители износители се доближава до 100 %. Така че подборът на извадката бе направен въз основа на информацията, представена от тези пет производители износители.
1.2.2. Подбор на извадката от съдействащите дружества от Индия
(11)
В съответствие с член 27 от основния регламент Комисията подбра извадка въз основа на най-големия представителен обем на износа на разглеждания продукт за Съюза, разследването на който би могло да се осъществи по приемлив начин в рамките на наличното време. Подбраната извадка се състои от три отделни дружества, представляващи заедно около 98 % от общия обем на износа на разглеждания продукт от Индия за Съюза.
(12)
В съответствие с член 27, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации със засегнатите страни и индийските органи относно съставянето на извадката. Двамата производители износители, които не бяха подбрани в извадката, настояха също да бъдат включени в нея. С оглед на представителността на предложената извадка обаче, както беше споменато в съображение 11 по-горе, се стигна до заключението, че не е необходимо да се изменя или разширява извадката.
1.2.3. Индивидуално разглеждане на дружествата, невключени в извадката
(13)
Заявление за индивидуално разглеждане съгласно член 27, параграф 3 от основния регламент беше получено от един невключен в извадката производител износител. Разглеждането на това заявление на временния етап щеше да бъде прекалено обременяващо. Поради това решението дали да бъде извършено индивидуално разглеждане по отношение на това дружество ще бъде взето на по-късен етап от процедурата.
1.2.4. Подбор на извадка от производители от Съюза
(14)
С оглед на очевидно големия брой производители от Съюза в известието за образуване на процедура беше предвидено да се подбере извадка в съответствие с член 27 от основния регламент с цел установяване на вредата.
(15)
В известието за образуване на процедура Комисията заяви, че временно е извършила подбор на извадка от производители от Съюза. Извадката се състоеше от пет дружества от общо 15-те производители от Съюза, които бяха известни преди започването на разследването, като те бяха подбрани въз основи на техните обем на продажби, размер и географско положение в Съюза. Те представляваха 37 % от общия изчислен обем на производството в Съюза по време на разследвания период. Заинтересованите страни бяха поканени да се запознаят с досието и да изразят становището си относно цесеъобразността на този подбор в срок от 15 дни от датата на публикуване на известието за образуване на процедура. Нито една от заинтересованите страни не възрази срещу предложената извадка, включваща пет дружества.
(16)
Впоследствие един от петте производители от Съюза, включени в извадката, прекрати своето съдействие. Останалите четири компании, включени в извадката, все още представляваха 32 % от общия изчислен обем на производството в Съюза през разследвания период. Поради това извадката беше сметната за все още представителна за индустрията на Съюза. Проверките на място се проведоха в помещенията на три от тези дружества. На този временен етап от разследването беше прието, че изчерпателен документален анализ е достатъчен за удостоверяване на данните, предоставени от четвъртото дружество, включено в извадката.
1.2.5. Подбор на извадка от несвързани вносители
(17)
С оглед на потенциално големия брой вносители, участващи в процедурата, в известието за образуване на процедура беше предвидено да се подбере извадка от вносителите в съответствие с член 27 от основния регламент. Двама вносители представиха поисканата информация и изразиха съгласие да бъдат включени в извадката в рамките на срока, определен в известието за образуване на процедура. Поради малкия брой вносители, заявили своя интерес, бе решено да не се подбира извадка.
1.2.6. Отговори на въпросниците и проверки
(18)
Комисията изпрати въпросници до всички страни, за които бе известно, че са засегнати, и до всички други дружества, които се представиха в рамките на срока, определен в известието за образуване на процедура. Така че бяха изпратени въпросници на ПИ, на включените в извадката производители износители в Индия, на включените в извадката производители в Съюза, на сътрудничилите вносители в Съюза и на всички ползватели, за които бе известно, че са засегнати от разследването.
(19)
Отговори бяха получени от ПИ, включените в извадката производители износители и четиримата включени в извадката производители от Съюза. Нито един от вносителите или потребителите, с които беше осъществен контакт, не предостави отговори на въпросника.
(20)
Комисията проучи и провери цялата представена от заинтересованите страни информация, счетена за необходима за целите на временното определяне на субсидирането, вредата от него и интереса на Съюза. Тя извърши проверки на място в помещенията на ПИ в Делхи и на следните страни:
Производители от Съюза
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c, Grumello del Monte, Италия,
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Италия,
-
Ugivis S.A., Belley, Франция;
Производители износители от Индия
-
Viraj Profiles Limited, Boisar, Dist. Thane, Maharashtra,
-
Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Dist. Thane, Maharashtra,
-
Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Gujarat.
1.3. Разследван период
(21)
Разследването на субсидирането и вредата обхвана периода от 1 април 2010 г. до 31 март 2011 г. (наричан по-долу „разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, имащи отношение към оценката на вредата, обхвана периода от 2008 г. до края на разследвания период (наричан по-долу „разглежданият период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И ПОДОБЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(22)
Разглежданият продукт са скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части („разглежданият продукт“) с произход от Индия, понастоящем класирани в кодове по КН 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 и 7318 15 70.
2.2. Подобен продукт
(23)
Установено бе, че разглежданият продукт и произвежданият и продаван на вътрешния пазар в Индия продукт, както и продуктът, произвеждан и продаван на пазара на Съюза от индустрията на Съюза, имат еднакви основни физически, химически и технически характеристики, както и че са предназначени за едни и същи основни видове употреба. Поради тази причина те временно се считат за подобни по смисъла на член 2, буква в) от основния регламент.
3. СУБСИДИРАНЕ
3.1. Въведение
(24)
Въз основа на информацията, съдържаща се в жалбата, и на отговорите на въпросника на Комисията бяха разследвани посочените по-долу схеми, за които се твърди, че включват предоставянето на субсидии:
а)
схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения;
б)
схема за предварителни разрешения;
в)
схема за насърчаване на износа чрез внос на средства за производство;
г)
схема за експортно ориентирани единици;
д)
схема за фокусиране върху продукта;
е)
схема за експортно кредитиране;
ж)
схема за освобождаване от данък върху електроенергията.
(25)
Схемите а)-д), посочени по-горе, се основават на Закона за външната търговия (развитие и регулиране) от 1992 г. (№ 22 от 1992 г.), който е влязъл в сила на 7 август 1992 г. („Закон за външната търговия“). Съгласно Закона за външната търговия ПИ има право да издава уведомления относно политиката по износ и внос. Те са обобщени в документите „Политика за външната търговия“ (наричани по-долу „ПВТ“), издавани на всеки пет години и редовно актуализирани от Министерството на търговията. Документът относно Политиката за външната търговия, който е от значение за производителите износители в настоящото разследване, е ПВТ 09-14. Освен това ПИ определя процедурите, уредени с ПВТ 09-14,. в „Наръчник на процедурите, том I“ („НП I 09-14“). Наръчникът на процедурите също се актуализира редовно.
(26)
Схемата за експортно кредитиране, посочена в буква е) по-горе, се базира на раздели 21 и 35А от Закона за регулиране на банковото дело от 1949 г., който позволява на Резервната банка на Индия (наричана по-долу РБИ) да дава нареждания на търговските банки в областта на експортното кредитиране.
(27)
Освобождаването от данък върху електроенергията, посочено в буква ж), е включено в Схемата с пакет от насърчителни мерки от 2007 г. на правителството на Махаращра, Резолюция № PSI-1707/(CR-50)/IND-8 от 30 март 2007 г.
3.2. Схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения (Duty Entitlement Passbook Scheme, наричана по-долу „DEPBS“)
a) Правно основание
(28)
Подробно описание на DEPBS се съдържа в глава 4.3 от ПВТ 09-14 и глава 4 от НП I 09-14.
б) Право на участие
(29)
Всеки производител износител или търговец износител има право да участва в тази схема.
в) Практическо осъществяване на DEPBS
(30)
Даден износител може да подаде заявление за отпускане на кредити по DEPBS, които се изчисляват като определен процент от стойността на продуктите, изнасяни по тази схема. Ставките на кредитите по DEPBS са установени от индийските власти за повечето продукти, включително и за разглеждания продукт. Те се определят на основата на стандартните норми за вложените материали в крайния продукт (Standard Input Output Norms, наричани по-долу „SIONs“), като се взема предвид предполагаемото съдържание на суровини от внос в продукта, предназначен за износ, и въздействието на митото върху такъв предполагаем внос, независимо от това дали вносните мита са били действително платени.
(31)
За да може да участва в схемата, дружеството трябва да осъществява износна дейност. По време на сделката за износ износителят трябва да подаде декларация до индийските власти, в която да посочи, че осъществява износ по схемата DEPBS. За да бъдат изнесени стоките, по време на процедурата по изпращане индийските митнически органи издават товарителница за износ. Този документ удостоверява, inter alia, размера на кредита по DEPBS, който следва да бъде предоставен за посочената сделка за износ. На този етап износителят знае каква точно полза ще получи. След издаването на товарителница за износ от митническите органи ПИ няма правомощия при отпускането на кредит по DEPBS.
(32)
Бе установено, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти кредитите по DЕРВЅ могат да бъдат заведени с натрупване като приход по търговските сметки след изпълнение на задължението за износ. Тези кредити могат да бъдат използвани за плащането на мита при последващ внос на каквито и да било стоки, с изключение на средства за производство и на стоки, за които са въведени ограничения върху вноса. Стоките, внасяни срещу такива кредити, могат да бъдат продавани на вътрешния пазар (като се плаща данък върху продажбата) или да бъдат използвани по друг начин. Кредитите по DEPBS са свободно прехвърляеми и са валидни в рамките на 24 месеца от датата на отпускане.
(33)
Заявление за кредити по DEPBS се попълва по електронен път и може да обхваща неограничен брой сделки за износ. Де факто не съществува строго определен краен срок за подаване на заявления за кредити по DEPBS. Използваната за управление на DEPBS електронна система не изключва автоматично сделки за износ след изтичане на крайния срок за подаване на заявления, посочен в глава 4.47 от НП I 09-14. Освен това, както ясно е предвидено в глава 9.3 от НП I 09-14, заявленията, получени след изтичане на крайния срок за подаване на заявления, винаги могат да бъдат разгледани, като им се наложи минимална наказателна такса.
(34)
Бе установено, че две от дружествата от извадката, Agarwal Fastners Pvt. Ltd. и Raajratna Ventures Ltd., са използвали тази схема през РП.
г) Заключения по отношение на DEPBS
(35)
В рамките на DEPBS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Кредитът по DEPBS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като кредитът в крайна сметка ще се използва за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. Освен това с кредитите по DEPBS се предоставя полза на износителя, тъй като по този начин се подобрява неговата ликвидност.
(36)
Освен това DEPBS е обвързана юридически с осъществяването на износа и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравняване по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(37)
Тази схема не може да се разглежда като допустима схема за възстановяване на мита или като схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, тъй като не отговаря на правилата, определени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. По-специално износителят няма задължение действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Нещо повече, не съществува система или процедура, посредством която да се провери кои суровини са вложени в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е извършено прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител има право да се ползва от DEPBS независимо от това дали изобщо внася суровини. За да може износителят да се ползва от схемата, е достатъчно само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. По този начин дори износители, които доставят суровините си изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се възползват от DEPBS.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(38)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент сумата на подлежащите на изравняване субсидии бе изчислена с оглед на установената съществуваща през РП полза, предоставена на получателя. В това отношение бе счетено, че ползата е била предоставена на получателя в момента, в който е била осъществена сделка за износ по тази схема. В този момент ПИ е задължено да се откаже от събиране на мита, което представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. След като митническите органи издадат товарителница за износ, в която, inter alia, е посочена сумата на кредита по DEPBS, който следва да се предостави за тази сделка за износ, ПИ няма право на преценка дали да предостави субсидията или не. Предвид горното се счита за целесъобразно оценката на ползата, получена в рамките на DEPBS, да се извършва чрез сумиране на кредитите, получени за всички сделки за износ, осъществени по тази схема през РП.
(39)
Когато бяха отправени основателни искания, таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати от така установените кредити, така че да се получи размерът на субсидията като числител, в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на тази субсидия бе разпределен върху общия експортен оборот през РП като подходящ знаменател, тъй като субсидията е обвързана с осъществяването на износа и не е била отпусната във връзка с изработените, произведени, изнесени или транспортирани количества.
(40)
Ставката на субсидията, установена по отношение на тази схема за засегнатите дружества през РП, възлиза на 4,70 %-6,53 %.
3.3. Схема за предварителни разрешения (Advance Authorisation Scheme, наричана по-долу „AAS“)
a) Правно основание
(41)
Подробно описание на схемата се съдържа в параграфи 4.1.3-4.1.14 от ПВТ 09-14 и в глави 4.1-4.30А от НП I 09-14.
б) Право на участие
(42)
AAS се състои от шест подсхеми, които са описани по-подробно в съображение 43 по-долу. Тези подсхеми се различават, inter alia, по обхвата си по отношение на правилата относно правото на участие. Производителите износители и търговците износители, „обвързани с“ поддържащи производители, имат право да участват в AAS за физически износ и в подсехми на AAS за годишни потребности. Производителите износители, които правят доставки за крайния износител, имат право да участват в AAS за междинни доставки. Основните изпълнители, които извършват доставки в рамките на категориите, свързани с „планиран износ“, посочени в параграф 8.2 от документ ПВТ 09-14 като доставчици на експортно ориентирана единица (наричана по-долу „ЕОU“), могат да участват в подсхемата на AAS за „планиран износ“. И накрая, междинните снабдители на производителите износители имат право на свързаните с „планиран износ“ ползи в рамките на подсхемите: „предварително нареждане за освобождаване“ (наричано по-долу „ARO“) и насрещен вътрешен акредитив.
в) Практическо осъществяване
(43)
Разрешение по AAS може да бъде издадено за:
i) физически износ: Това е основната подсхема. Тя позволява безмитен внос на суровини за производството на конкретен продукт, предназначен за износ. „Физически“ в този контекст означава, че продуктът, предназначен за износ, трябва да напусне територията на Индия. Разрешителното за внос и задължението за износ, включително типът на продукта, предназначен за износ, са посочени в лиценза;
ii) годишни потребности: Това разрешително не е свързано с конкретен продукт, предназначен за износ, а с по-широкообхватна група продукти (напр. химически продукти и свързани с тях продукти). В рамките на определен праг на стойноста, определен от осъществения внос, титулярят на лиценза може да внася безмитно всякакви суровини, предназначени за производството на който и да е от артикулите, попадащи в такава група продукти. Той може да изнася всякакви произведени продукти, включени в групата продукти, за която се използва освободен от мито материал;
iii) междинни доставки: Тази подсхема обхваща случаите, при които двама производители възнамеряват да произвеждат един-единствен продукт, предназначен за износ, и да си поделят производствения процес. Производителят износител, който произвежда междинния продукт, може да внася безмитно суровини и да получи за тази цел AAS за междинни доставки. Крайният износител завършва процеса на производство и е задължен да изнесе готовия продукт;
iv) планиран износ: Тази подсхема позволява на основния изпълнител да внася безмитно суровини, които са необходими за производството на стоки, които ще бъдат продавани като „планиран износ“ на категориите от клиенти, посочени в параграф 8.2 от ПВТ 04-09. Според ПИ планираният износ се отнася за онези сделки, при които доставените стоки не напускат страната. Няколко категории доставки са считани за планиран износ, при условие че стоките се произвеждат в Индия, т.е. представляват доставка на стоки за експортно ориентирана единица (ЕОU) или на дружество, разположено в специална икономическа зона (СИЗ).
v) предварително нареждане за освобождаване (ARO): Притежателят на разрешително по AAS, който възнамерява да доставя суровини от местни източници, вместо посредством пряк внос, има възможност да използва ARO. В такива случаи предварителните разрешения се признават за ARO и се прехвърлят в полза на местния снабдител при доставката на посочените в тях суровини. Чрез прехвърлянето на ARO местният доставчик получава правото да ползва предимствата от „планирания износ“, както е посочено в параграф 8.3 от ПВТ 09-14 (т.е. AAS за междинни доставки/планиран износ, възстановяване при планиран износ и възстановяване на крайни акцизи). Чрез механизма на ARO се възстановяват данъци и мита на доставчика, а не на крайния износител, под формата на възстановяване на мита. Възстановяването на данъци или мита е възможно както за местни, така и за вносни суровини;
vi) насрещен вътрешен акредитив: Тази подсхема също обхваща местните доставки на титуляр на предварително разрешение. Притежателят на предварително разрешение може да се обърне към банка за издаване на насрещен вътрешен акредитив в полза на местен доставчик. Разрешението ще бъде признато от банката за пряк внос само по отношение на стойността и обема на суровините, които са набавени на местния пазар, а не чрез внос. Местният доставчик ще има право на ползите на планирания износ, както е посочено в точка 8.3 от ПВТ 09-14 (т.е. AAS на междинни доставки/планиран износ, възстановяване при планиран износ и възстановяване на крайни акцизи).
(44)
Едно от дружествата, включени в извадката, е получило отстъпки по AAS във връзка с разгледания продукт през РП. Въпросното дружество е използвало една от подсхемите, т.е. AAS за „физически износ“. Следователно не е необходимо да се установи дали останалите неизползвани подсхеми подлежат на изравняване.
(45)
За целите на извършването на проверки от страна на индийските органи титулярят на предварително разрешение е правно задължен да води „вярна и точна отчетност за потреблението и оползотворяването на безмитни вносни стоки/стоки от вътрешния пазар“ в определен формат (глави 4.26 и 4.30 и допълнение 23 към НП I 09-14), т.е. регистър на действителното потребление. Този регистър трябва да бъде заверен от външен експерт-счетоводител/счетоводител, експерт по управленско счетоводство, който издава сертификат, удостоверяващ, че задължителните регистри и съответните записи са били проверени и информацията, представена съгласно допълнение 23, е вярна и точна във всяко едно отношение.
(46)
По отношение на подсхемата, използвана през РП от засегнатото дружество, т.е. физически износ, разрешението за внос и задължението за износ са фиксирани от ПИ по отношение на обема и стойността и са документирани в разрешението. В допълнение към това, към момента на вноса и износа правителствените служители трябва да документират в разрешението съответните сделки. Обемът на вноса, разрешен по AAS, се определя от ПИ въз основа на SIONs, които съществуват за повечето продукти, включително за разглеждания продукт. Внасяните суровини не могат да се прехвърлят и трябва да бъдат използвани за производството на така получения продукт, предназначен за износ. Задължението за износ трябва да бъде изпълнено в рамките на предписания срок след издаването на лиценза (24 месеца с възможност за две удължавания от по шест месеца).
(47)
При разследването бе установено, че изискванията за проверка, определени от индийските органи, или не се спазват, или не са изпробвани на практика.
(48)
Дружеството, използващо схемата, действително е водило някакъв регистър на производството и потреблението. Допълнение 23 не е било попълнено надлежно и поради това не може да бъде смятано за действителен регистър на потреблението, както е предвидено в глави 4.26 и 4.30 от НП I 09-14. Действителен регистър на потреблението през РП не беше наличен и следователно не бе възможно да се проверят, inter alia, записите относно потреблението, за да се установи кои суровини са били употребявани при производството на изнасяния продукт и в какви количества, както е посочено в копието на допълнение 23. Що се отнася до изискванията за проверка, посочени в съображение 45 по-горе, нямаше водени от дружеството записи за това как е извършено това удостоверяване. Не съществуваше план на одита, нито друг съпътстващ материал за проведения одит (например доклад за одита), не съществуваше запис на информация за използваната методология и необходимите специфични изисквания за такава щателна дейност, за която се изисква подробно познаване от техническа гледна точка на производствения процес. Евентуално прекомерно опрощаване в полза на дружеството, съобщено в допълнение 23, не е предизвикало намеса или проверка от страна на съответните органи. В обобщение счита се, че разследваният износител не е бил в състояние да докаже, че са спазени съответните разпоредби от ПВТ 09-14.
г) Заключение по отношение на схемата AAS
(49)
Освобождаването от вносни мита е субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент, тъй като представлява финансово участие от страна на ПИ, като по този начин е реализирана полза за разследвания износител.
(50)
Освен това субсидиите, свързани с физическия износ по AAS несъмнено са обвързани юридически с осъществяването на износа и следователно се разглеждат като специфични и подлежащи на изравняване съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент. Без задължение за износ никое дружество не може да получи ползи в рамките на тази схема.
(51)
Подсхемата, използвана в настоящия случай, не може да се разглежда като допустима схема за възстановяване на мита или като схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на правилата, установени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. ПИ не е приложило ефективно система за проверка или процедура, с която да се потвърди дали и в какви количества са вложени суровини в производството на изнасяния продукт (приложение II, раздел II, точка 4 към основния регламент и, в случай на схеми за възстановяване за заместители, приложение III, раздел II, точка 2 към основния регламент). Също така SIONs за разглеждания продукт не са били достатъчно точни и не могат да представляват система за проверка на действителното потребление, тъй като естеството на тези стандартни норми не дава възможност на ПИ да провери с достатъчна точност какво количество суровини са вложени в производството на изнасяния продукт. Освен това ПИ не е провело допълнителна проверка въз основа на действително вложените суровини, макар и по принцип това да се изисква в случаите, в които не е налице ефективно прилагана система за проверка (приложение II, раздел II, точка 5 и приложение III, раздел II, точка 3 към основния регламент).
(52)
Тази подсхема следователно подлежи на изравняване.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(53)
Поради липсата на допустими системи за възстановяване на мита или за възстановяване на мита за заместители, подлежащата на изравняване полза е опрощаването на общата сума на вносните мита, които по принцип са дължими при вноса на влаганите в продукта суровини. В това отношение следва да се отбележи, че основният регламент предвижда не само изравнителни мерки, които да компенсират „прекомерно“ опрощаване на мита. В съответствие с член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и приложение I, буква и) от основния регламент прекомерното опрощаване на мита може да бъде обект на изравнителни мерки само при условие че са спазени условията на приложения II и III към основния регламент. В конкретния случай обаче тези условия не са изпълнени. Следователно ако не бъде доказано, че е проведен адекватен процес по мониторинг, горното изключение за схемите за възстановяване не е приложимо и се прилага обичайното правило за изравнителните мерки спрямо сумата на неплатените мита (приходи, от които правителството се е отказало), а не спрямо предполагаемо прекомерно опрощаване. Както е посочено в приложение II, раздел II и приложение III, раздел II към основния регламент, изчисляването на такова прекомерно опрощаване не спада към задълженията на разследващия орган. Напротив, съгласно член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, той трябва само да установи наличието на достатъчно доказателства, които да опровергаят целесъобразността на евентуално описана система за проверка.
(54)
Размерът на субсидията за дружеството, което е използвало AAS, бе изчислен въз основа на вносните мита, от които правителството се е отказало (основно мито и специално допълнително мито) върху материалите, внесени по подсхемата през РП (числител). В съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати от размера на субсидията, когато за това бяха отправени основателни искания. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент този размер на субсидията бе разпределен върху оборота от износа на разглеждания продукт през РП като подходящ знаменател, тъй като субсидията е обвързана юридически с осъществяването на износа и не е била отпусната във връзка с изработените, произведени, изнесени или транспортирани количества.
(55)
Ставката на субсидията, установена по отношение на тази схема за засегнатото дружество през РП, възлиза на 2,94 %.
3.4. Схема за насърчаване на износа чрез внос на средства за производство (Export Promotion Capital Goods Scheme, наричана по-долу „EPCGS“)
a) Правно основание
(56)
Подробно описание на EPCGS се съдържа в глава 5 от ПВТ 09-14 и глава 5 от НП I 09-14.
б) Право на участие
(57)
В схемата могат да участват производители износители, търговци износители, „обвързани с“ поддържащи производители, и доставчици на услуги.
в) Практическо осъществяване
(58)
В случай че е спазено условието за задължение за износ, дадено дружество има право да внася средства за производство (нови и употребявани средства за производство) с намалена ставка на митото. За целта ПИ издава лиценз по EPCGS след подаване на заявление и заплащане на такса. Схемата предвижда намалена ставка на вносното мито в размер на 5 %, приложима за всички средства за производство, внесени по този режим. С цел да бъде спазено задължението за износ внесените средства за производство трябва да бъдат използвани за производството на определено количество стоки за износ в рамките на определен период от време. Съгласно ПВТ 09-14 средствата за производство могат да бъдат внасяни при нулева ставка на митото в рамките на схемата EPCGS, но в този случай срокът за изпълнение на задължението за износ е по-кратък, т.е. шест години вместо осем години от датата на издаване на разрешението. Титулярят на лиценз по EPCGS може да си набави средства за производство и на местния пазар. В такъв случай местният производител на средства за произвосдство може да се ползва от безмитен внос за компонентите, необходими за изработването на подобни средства за производство. Като алтернатива местният производител може да поиска да получи ползите за планиран износ по отношение на доставката на средства за производство на титуляря на лиценз по EPCGS.
(59)
Беше установено, че всички включени в извадката производители износители са използвали тази схема по време на РП.
г) Заключение по отношение на схемата EPCG
(60)
В рамките на EPCGS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Намаляването на митото представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като тази отстъпка намалява приходите на ПИ от иначе дължими мита. В допълнение на това от намаляването на митото произтича полза за износителя, тъй като спестените при вноса мита подобряват ликвидността на дружеството.
(61)
Освен това EPCGS е обвързана юридически с осъществяването на износа, тъй като подобни лицензи са свързани със задължение за осъществяване на износ. Следователно схемата се разглежда като специфична и подлежаща на изравняване съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(62)
Тази схема не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система с възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Средствата за производство не попадат в обхвата на подобни допустими системи, както е посочено в приложение I, буква и) към основния регламент, защото не се потребява/влага в производството на изнасяните продукти.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(63)
Размерът на субсидията беше изчислен в съответствие с член 7, параграф 3 от основния регламент въз основа на неплатеното мито върху внесените средства за производство, разпределени в рамките на период, който отразява обичайния срок на амортизация на такива средства за производство в съответната индустрия. В съответствие с установената практика така изчисленият размер, отнасящ се до РП, беше коригиран с добавянето на лихвите за този период, за да представя пълната стойност на ползите през това време. За тази цел беше счетен за подходящ търговският лихвен процент, приложим в Индия през разследвания период. Когато бяха отправени основателни искания, таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент.
(64)
В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент размерът на тази субсидия беше отнесен към съответния оборот от износа през РП като подходящ знаменател, тъй като субсидията е обвързана юридически с осъществяването на износа и не е била отпусната във връзка с изработените, произведени, изнесени или транспортирани количества.
(65)
Ставките на субсидията, установени по отношение на тази схема за засегнатите дружества през РП, възлизат на 0,11 %, 0,16 % и 0,19 %.
3.5. Схема за експортно ориентирани единици (наричана по-долу „EOUS“)
a) Правно основание
(66)
Подробни данни относно схемата за EOU се съдържат в глава 6 от ПВТ 09-14 и глава 6 от НП I 09-14.
б) Право на участие
(67)
С изключение на чисто търговските дружества, всички предприятия, които по принцип поемат задължение за износ на цялото си производство на стоки или услуги, могат да бъдат учредени в рамките на схемата за EOU. Предприятията в индустриалния сектор трябва да изпълнят условието за минимален инвестиционен праг в дълготрайни активи, за да могат да участват в EOUS.
в) Практическо осъществяване
(68)
Експортно ориентираните единици могат да бъдат разположени и установени навсякъде в Индия.
(69)
Заявлението за предоставяне на статут на ЕОU трябва да включва подробности за следващите пет години относно, inter alia, планираните производствени количества, приблизителната стойност на износа, потребностите от внос и потребностите от местни суровини. При одобрение на заявлението на дружеството от страна на органите то бива уведомявано за свързаните с това одобрение ред и условия. Съгласието дружеството да бъде признато за участващо в EOUS е валидно за срок от пет години. То може да бъде подновявано за допълнителни периоди.
(70)
Ключово задължение на ЕОU, както е посочено в документ ПВТ 09-14, е постигането на нетни външнотърговски (НВТ) приходи; т.е. през съответен референтен период (пет години) общата стойност на износа трябва да бъде по-висока от общата стойност на внесените стоки.
(71)
Експортно ориентираните единици имат право на следните отстъпки:
i)
освобождаване от вносни мита върху всички видове необходими или свързани с изработката, производството и преработката стоки (включително средства за производство, суровини и консумативи);
ii)
освобождаване от акциз върху стоки, набавени от местни източници;
iii)
възстановяване на централния данък върху продажбите, заплащан при закупуване на стоки на местния пазар;
iv)
възможност за продажба на част от продукцията на вътрешния пазар на цена до 50 % от стойността FOB на износа, ако са налице положителни НВТ приходи след плащането на преференциалните мита, по-специално на акциза върху готовата продукция;
v)
частично възстановяване на платен данък върху гориво, набавено от местни нефтени компании;
vi)
освобождаване от обичайно дължимия данък върху печалбите, реализирани при експортни продажби в съответствие с раздел 10Б от Закона за данъка върху доходите, за десетгодишен период, считано от започването на дейността.
(72)
Единиците, чиято дейност попада в рамките на тази схема, са поставени под надзора на митническите служители.
(73)
Те са правно задължени да водят точна отчетност за целия внос, за потреблението и използването на всички вносни материали и за осъществения износ съгласно съответния параграф от НП I 09-14. Тези документи следва да се предават периодично на компетентните индийски органи чрез тримесечни или годишни доклади за постигнатия напредък.
(74)
Въпреки това „в нито един момент дадена ЕОU не е длъжна да свързва всяка внесена партида със своя износ, прехвърляния към други единици, продажби на вътрешния пазар (в т. нар. вътрешна тарифна зона) или стокови наличности“, както е посочено в съответния раздел от НП I 09-14.
(75)
Продажбите на вътрешния пазар се експедират и регистрират на основата на самоудостоверяване. Процесът на експедиране на експортните партиди на дадена ЕОU се наблюдава от митнически/акцизен служител.
(76)
В настоящия случай EOUS е използвана от един от износителите от извадката. Този износител е използвал схемата, за да внася суровини, консумативи и средства за производство без вносни мита, да си набавя стоки на вътрешния пазар без акцизи, да си възстановява данъка върху продажбите и да продава част от производството си на вътрешния пазар. По този начин той е извлякъл всички ползи, изброени в съображение 71 по-горе, подточки i)-vi). Въпреки това, по отношение на освобождаването от данъка върху доходите в съответствие с раздел 10B от Закона за данъка върху доходите, при разследването бе установено, че от 1 април 2010 г. дружеството няма право да ползва това освобождаване. Поради това разпоредбите за освобождаване от данък върху доходите на ЕОU не бяха разглеждани допълнително в контекста на настоящото разследване.
(77)
На много късен етап дружеството, за което беше установено, че извършва дейност като ЕОU, внесе подробни коментари относно схемата, като твърдеше, inter alia, че различните мерки, които са на разположение на ЕОЕ, не представляват субсидии, подлежащи на изравняване. Не бе възможно анализът на тези коментари да бъде приключен своевременно на този етап; той обаче ще бъде включен надлежно на следващия етап от настоящото разследване.
г) Заключения по отношение на EOUS
(78)
Освобождаването на ЕОU от три вида вносни мита („основно мито“, „допълнително мито за финансиране на образованието“ и „данък за финансиране на висшето и средното образование“) и възстановяването на данъка върху продажбите представляват финансово участие на ПИ по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Правителството се отказва от приходи, които иначе биха били дължими, ако не съществуваше тази схема, като по този начин предоставя на ЕОU полза по смисъла на член 3, параграф 2 от основния регламент, като подобрява нейната ликвидност, понеже тя не е задължена да плаща обичайно дължимите мита и ѝ се възстановява данъкът върху продажбите.
(79)
Освен това, ЕОU не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система с възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на правилата, определени в приложение I, букви з) и и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. ПИ не е приложило ефективно система за проверка или процедура, с която да се потвърди дали и в какви количества са вложени суровини в производството на изнасяния продукт (приложение II, раздел II, точка 4 от основния регламент и, в случай на схеми за възстановяване за заместители, приложение III, раздел II, точка 2 от основния регламент). С въведената система за проверка се цели мониторинг на изпълнението на задължението за осигуряване на НВТ приходи, а не на влагането на внасяните стоки в производството на изнасяни стоки.
(80)
Освобождаването от акциз и от неговия еквивалент под формата на вносно мито обаче не води до отказ от приходи, които при други обстоятелства са дължими. Акцизите и допълнителните мита, ако бъдат платени, могат да се използват като кредит за собствени бъдещи задължения за плащане на мита (т.нар. механизъм на централизиран ДДС - CENVAT), който представлява система, сравнима с ДДС, и дава възможност на индийските дружества да приспадат данъците върху покупките от дължимите данъци върху продажбите. Следователно тези мита не са окончателни. Посредством кредита по „CENVAT“ окончателно мито се налага единствено върху добавената стойност, но не и върху суровините.
(81)
По този начин освобождаването от основното мито, допълнителното мито за финансиране на образованието, данъка за финансиране на висшето и средното образование и възстановяването на централния данък върху продажбите представляват субсидии по смисъла на член 3 от основния регламент. Те са обвързани юридически с осъществяването на износа и следователно се считат за специфични и подлежащи на изравняване съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент. Експортната цел на дадена ЕОU, както е посочено в глава 6.1 от ПВТ 09-14, е задължително условие за ползване на насърчителните мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(82)
По този начин през РП ползата, подлежащата на изравняване, е опрощаването на вносните мита (основното мито, допълнителното мито за финансиране на образованието и данъка за финансиране на висшето и средното образование), обикновено дължими при внос, а така също и възстановяването на централния данък върху продажбите.
i) Освобождаване от вносни мита (основно мито, допълнително мито за финансиране на образованието и данък за финансиране на висшето и средното образование) и възстановяване на централния данък върху продажбите на суровини и консумативи
(83)
Размерът на субсидиите за износителите, които са експортно ориентирани единици, е изчислен въз основа на несъбраните вносни мита (основното мито, допълнителното мито за финансиране на образованието и данъка за финансиране на висшето и средното образование) върху материалите, внесени за ЕОU като цяло, и данъка върху продажбата, възстановен през РП. Таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати от тази сума в съответствие с член 7, параграф 1, буква a) от основния регламент, за да се получи размерът на субсидията като числител. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент този размер на субсидията бе разпределен върху съответния оборот от износа, натрупан през РП като подходящ знаменател, тъй като субсидията е обвързана юридически с осъществяването на износа и не и била отпусната във връзка с изработените, произведени, изнесени или транспортирани количества. Така полученият марж на субсидията за засегнатото дружество бе 2,68 %.
ii) Освобождаване от вносни мита (основно мито, допълнително мито за финансиране на образованието и данък за финансиране на висшето и средното образование) върху средствата за производство
(84)
Средствата за производство не се влагат физически в готовите стоки. В съответствие с член 7, параграф 3 от основния регламент ползата за засегнатото дружество бе изчислена въз основа на размера на неплатените мита върху внесените средства за производство, разпределени за период, който съответства на периода на нормална амортизация на подобни средства за производство в едно от разследваните дружества. Така изчисленият размер, който се отнася към РП, бе коригиран с добавянето на лихвите за този период, за да се отрази стойността на ползата през това време и по този начин да се установи пълният размер на ползата от тази схема за получателя. За тази цел беше счетен за подходящ търговският лихвен процент, приложим в Индия по време на разследвания период. В съответствие с член 7, параграф 2 и член 7, параграф 3 от основния регламент този размер на субсидията бе разпределен върху съответния оборот от износа, натрупан през РП като подходящ знаменател, тъй като субсидията е обвързана юридически с осъществяването на износа и не е била отпусната във връзка с изработените, произведени, изнесени или транспортирани количества. Така полученият марж на субсидията за засегнатото дружество бе 0,05 %.
(85)
По този начин общият марж на субсидията, получен за засегнатото дружество в рамките на EOUS, възлиза на 2,73 %.
3.6. Схема за фокусиране върху продукта (Focus Product Scheme, наричана по-долу „FPS“)
a) Правно основание
(86)
Подробно описание на схемата се съдържа в параграфи от 3.15 до 3.17 от ПВТ 09-14 и глави 3.9 до 3.11 от НП I 09-14.
б) Право на участие
(87)
Съгласно параграф 3.15.2 от ПВТ 09-14, износителите на продукти, посочени в допълнение 37D към НП I 09-14, имат право да участват в схемата.
в) Практическо осъществяване
(88)
Износител на стоки, включени в списъка от допълнение 37D към НП I 09-14, може да кандидатства за одобрение на митнически кредит в рамките на схемата за FPS в размер на 2 % или 5 % от стойността FOB на износа. За продукт(и)/сектор(и) със специален фокус, включени в таблици 2 и 5 от горепосоченото допълнение 37D, обаче е налице възможност за ползване одобрение на митнически кредит в размер на 5 % от стойността FOB на износа. Разглежданият разследван продукт е включен в списъка на продуктите със специален фокус.
(89)
FPS е следекспортна схема, т.е. дружеството трябва да осъществи износ, за да има право на ползите съгласно тази схема. В резултат на това дружеството подава онлайн заявление до съответния орган заедно с копия на поръчка за износ и фактурата, банковата разписка, показваща, че са платени приложимите такси, копие от товарителниците и банковото удостоверение за получено плащане или удостоверение за входящ валутен превод при пряко договаряне на документите. Когато оригиналните екземпляри на товарителниците и/или банковите удостоверения за получено плащане са представени с цел получаване на ползи по друга схема, дружеството може да подаде заверени от самото него копия, като посочи съответния орган, на който са били представени оригиналните документи. Онлайн заявлението за кредити по FPS може да включва не повече от 50 товарителници.
(90)
Бе установено, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти кредитите по FРЅ могат да бъдат заведени с натрупване като приход по търговските сметки след изпълнение на задължението за износ. Тези кредити могат да бъдат използвани за плащането на мита при последващ внос на каквито и да било стоки, с изключение на средства за производство и на стоки, за които са въведени ограничения върху вноса. Стоките, внасяни срещу такива кредити, могат да бъдат продавани на вътрешния пазар (като се плаща данък върху продажбата) или да бъдат използвани по друг начин. Кредитите по FPS са свободно прехвърляеми и са валидни в рамките на 24 месеца от датата на отпускане.
(91)
Бе установено, че две от дружествата от извадката са използвали тази схема през РП.
г) Заключение по отношение на схемата FPS
(92)
В рамките на FPS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Кредитът по FPS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като кредитът евентуално може да бъде използван за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. Освен това с кредитите по FPS се предоставя полза на износителя, тъй като по този начин се подобрява неговата ликвидност.
(93)
Освен това ползването на FPS е обвързано юридически с осъществяването на износа и следователно схемата се счита за специфична и подлежаща на изравняване по смисъла на член 4, параграф 4, буква а) от основния регламент.
(94)
Тази схема не може да се разглежда като допустима схема за възстановяване на мита или като схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, тъй като не отговаря на правилата, определени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. По-специално износителят няма задължение действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Нещо повече, не съществува система или процедура, посредством която да се провери кои суровини са вложени в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е извършено прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител има право да участва в FPS независимо от това дали изобщо внася суровини. За да може износителят да се ползва от схемата, е достатъчно само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. По този начин дори износители, които доставят суровините си изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се възползват от FPS.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(95)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент сумата на подлежащите на изравняване субсидии е изчислена с оглед на установената съществуваща през РП полза, предоставена на получателя. В това отношение бе счетено, че ползата е била предоставена на получателя в момента, в който е била осъществена сделка за износ по тази схема. В този момент ПИ е задължено да се откаже от събиране на мита, което представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. След като митническите органи издадат товарителница за износ, в която, inter alia, е посочена сумата на кредита по FPS, който следва да се предостави за тази сделка за износ, ПИ няма право на преценка дали да предостави субсидията или не. Предвид горното се счита за целесъобразно оценката на ползата, получена в рамките на FPS, да се извършва чрез сумиране на кредитите, получени за всички сделки за износ, осъществени по тази схема през РП.
(96)
Когато бяха отправени основателни искания, таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати от така установените кредити, така че да се получи размерът на субсидията като числител, в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на тази субсидия бе разпределен върху целия оборот от износа през РП като подходящ знаменател, тъй като субсидията е обвързана юридически с осъществяването на износа и не е била отпусната във връзка с изработените, произведени, изнесени или транспортирани количества.
(97)
Ставката на субсидията, установена по отношение на тази схема за двете засегнати дружества през РП, възлиза на 4,80 %.
3.7. Схема за експортно кредитиране (Export Credit Scheme, наричана по-долу „ECS“)
a) Правно основание
(98)
Схемата е описана подробно в ръководен циркуляр DBOD № DIR.(Exp).BC 06/04.02.002/2010-10 (Експортен кредит в рупии/чужда валута) на Резервната банка на Индия (РБИ), адресиран до всички търговски банки в Индия.
б) Право на участие
(99)
Производителите износители и търговците износители имат право да участват в тази схема.
в) Практическо осъществяване
(100)
ECS се състои от две подсхеми, ECS преди експедиране („пакетен кредит“), която покрива кредитите, предоставени на даден износител за финансиране на покупката, преработването, производството, опаковането и/или спедицията на стоките преди износа, и ECS след експедиране, по която се предоставят заеми на оборотен капитал с цел финансиране на вземанията по износа. От 1 юли 2010 г. търговските банки прилагат нова система с основен лихвен процент за предоставянето на експортни кредити в рупии независимо от техния падеж. Що се отнася до ECS в чужда валута, Резервната банка на Индия (РБИ) определя горни граници на лихвените проценти за експортни кредити, които търговските банки могат да начисляват на износителите. РБИ също така нарежда на банките да заделят известна част от нетния си банков кредит за експортно финансиране.
(101)
От ръководния циркуляр на РБИ става ясно, че износителите могат да получат експортни кредити с преференциални лихвени проценти в сравнение с лихвените проценти за обикновените търговски кредити („кредити в брой“), които се подчиняват единствено на пазарните условия. Разликата в лихвените проценти може да бъде по-малка при дружества с добър кредитен рейтинг. Всъщност дружествата с висок рейтинг могат да успеят да се договорят за експортни кредити и кешови кредити при еднакви условия.
(102)
Беше установено, че всички включени в извадката производители износители са използвали тази схема през РП.
г) Заключение по отношение на схемата ECS
(103)
Преференциалните лихвени проценти по кредит по ECS, определени в посочения в съображение 98 ръководен циркуляр на РБИ, могат да намалят разходите по лихвите на даден износител в сравнение с разходите по кредита, които изцяло се определят от пазарните условия, и в този случай на този износител се предоставя полза по смисъла на член 3, параграф 2 от основния регламент.
(104)
Въпреки че преференциалните кредити по схемата ECS се отпускат от търговските банки, получената полза представлява финансово участие от страна на правителството по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент. В този контекст следва да се отбележи, че нито член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент, нито член 1, параграф 1, буква а), точка 1, подточка iv) от Споразумението за субсидиите и изравнителните мерки (ASCM) изискват поемане от страна на публичните сметки, тоест възстановяване на средствата на търговските банки от страна на ПИ, за да бъде установена субсидия, а само нареждане от страна на правителството за изпълняване на функциите, посочени в член 3, параграф 1, буква а), подточки i), ii) или iii) от основния регламент. РБИ е публичноправен орган и следователно отговаря на определението за „правителство“, както е посочено в член 2, буква б) от основния регламент. Тя е 100 % държавна собственост, обслужва целите на държавната политика, например паричната политика, а ръководството ѝ се назначава от ПИ. РБИ дава нареждания на частноправните субекти по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iv), второ тире от основния регламент, тъй като търговските банки са обвързани с условията, които тя налага, inter alia, по отношение на определяне на лихвените проценти по експортните кредити, определени в ръководния циркуляр на РБИ и в разпоредбите на РБИ, съгласно които търговските банки трябва да насочват определен дял от нетния си банков кредит за експортно финансиране. Това нареждане задължава търговските банки да изпълняват функциите, посочени в член 3, параграф 1, буква а), подточка i) от основния регламент, в конкретния случай - да предоставят заеми под формата на преференциално експортно финансиране. Такова пряко прехвърляне на средства под формата на заеми, отпускани при определени условия, обикновено е в правомощията на правителството и на практика реално не се различава от обичайната практика на правителствата по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент. Тази субсидия се счита за специфична и подлежаща на изравнителни мерки, тъй като преференциалните лихвени проценти са налични само във връзка с финансирането на експортните сделки и следователно са обвързани с осъществяването на износа в съответствие с член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(105)
Размерът на субсидията бе изчислен въз основа на разликата между платените лихви за използваните експортни кредити през РП и дължимия размер за обикновени търговски кредити, използвани от засегнатото дружество. Този размер на субсидията (числител) беше отнесен към общия експортен оборот през РП като подходящ знаменател в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент, тъй като субсидията е обвързана с осъществяването на износа и не е била отпусната във връзка с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(106)
Ставките на субсидията, установени по отношение на тази схема за засегнатите дружества през РП, възлизат на 0,25 %, 0,31 % и 0,44 %.
3.8. Схема за освобождаване от данък върху електроенергията
a) Правно основание
(107)
Схемата е част от Схемата с пакет от насърчителни мерки от 2007 г. на правителството на Махаращра, Резолюция № PSI-1707/(CR-50)/IND-8 от 30 март 2007 г. След измененията по Схемата с пакет от насърчителни мерки от 2007 г., приети от правителството на Махаращра на 30 юни 2011 г., беше предвидено удължаване на срока до 31 август 2011 г.
б) Право на участие
(108)
В горепосочената резолюция се изброяват категориите промишлени отрасли и предприятия, за които може да се счита, че имат право на участие в насърчителните мерки съгласно схемата от 2007 г.
в) Практическо осъществяване
(109)
С цел да насърчи навлизането на промишлените производства в по-слабо развитите региони, правителството на Махаращра осигури пакет от насърчителни мерки за нови/възникващи в резултат на разширяване промишлени единици, установени в развиващия се регион на щата Махаращра. За целите на схемата приложение I към резолюцията класифицира региона на щата като имащ право да се възползва от насърчителните мерки. Насърчителните мерки съгласно схемата от 2007 г. обаче могат да бъдат ползвани само ако бъде издаден сертификат за право на участие по схемата от 2007 г. от Изпълнителната агенция, а единицата, имаща право на участие, е изпълнила разпоредбите/условията на сертификата за право на участие. Сертификат за право на участие се издава от Изпълнителната агенция, като той поражда действие от датата на започване на производство с търговска цел от страна на единицата, имаща право на участие.
(110)
Освобождаване от данък върху електроенергията се предоставя на нови единици, имащи право на участие, установени в определени региони за период от 15 години. В други части на щата изцяло експортно ориентираните единици (ЕОU), единици в областта на информационните технологии (IТ) и биотехнологиите (ВТ) също ще бъдат освобождавани от задължението да плащат данък върху електроенергията за срок от 10 години.
(111)
По време на разследването бе установено, че на едно дружество от извадката (ЕОU, установена в Махаращра) са били предоставени ползи по схемата през РП.
г) Заключение по отношение на освобождаването от данък върху електроенергията
(112)
Освобождаването от данък върху електроенергията е субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка i) и член 3, параграф 2 от основния регламент, тъй като представлява финансово участие от страна на ПИ, като по този начин е реализирана полза за разследваните износители.
(113)
Схемата за субсидиране е специфична по смисъла на член 4, параграф 3 от основния регламент предвид на това, че самите правни разпоредби, които уреждат дейността на предоставящия субсидията орган, ограничават достъпа до тази схема до определени дружества в определен географски регион.
(114)
Поради това субсидията следва да се счита за подлежаща на изравняване.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(115)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент, размерът на подлежащите на изравняване субсидии се изчислява от гледна точка на ползата, предоставена на получателя във връзка с разглеждания продукт, която е установена за ЗП. Този размер (числител) беше отнесен към общия оборот от продажбите на разглеждания продукт на производителя износител през РП, тъй като субсидията не е обвързана с осъществяването на износа и не е била отпусната във връзка с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества съгласно член 7, параграф 2 от основния регламент.
(116)
Ставката на субсидията, определена по тази схема през РП за засегнатото дружество, възлиза на 0,09 %.
3.9. Размер на подлежащите на изравняване субсидии
(117)
Въз основа на констатациите, обобщени в таблицата по-долу, бе установено, че общият размер на подлежащите на изравняване субсидии, изразен ad valorem, е в диапазона от 3,2 % до 16,5 %:
Таблица 1
Схема
EPCGS
DEPBS
AAS
EOUS
ECS
FPS
Освобождаване от данък върху електроенергията
Общо
Дружество
Viraj Profiles Vpl.
0,16 %
2,73 %
0,25 %
0,09 %
3,2 %
Raajratna Ventures Ltd.
0,19 %
4,70 %
2,94 %
0,44 %
4,80 %
13,0 %
Agarwal Fastners Pvt. Ltd.
0,11 %
6,53 %
0,31 %
4,80 %
11,7 %
Съдействащи дружества, невключени в извадката
0,16 %
5,53 %
2,94 %
0,25 %
4,80 %
13,6 %
Други дружества
0,16 %
5,53 %
2,94 %
2,73 %
0,25 %
4,80 %
0,09 %
16,5 %
(118)
Съгласно член 15, параграф 3 от основния регламент субсидийният марж за съдействащите дружества, които не са включени в извадката, изчислен на базата на среднопретегления субсидиен марж, установен за всяка от програмите, които предоставят ползи на оказалите съдействие дружества, включени в извадката, възлиза на 13,6 %. С цел изчисляване на среднопретегления субсидиен марж за извадката, размерът на субсидиите, установен за EOUS и освобождаването от данък върху електроенергията съгласно Схемата с пакет от насърчителни мерки на правителството на Махаращра (т.е. приложим само за ЕОЕ) бе изключен от изчислението, тъй като бе счетено, че двете съдействащи дружества, невключени в извадката, не биха попаднали в обхвата на тези схеми за субсидиране. По-специално по отношение на ЕОЕ не е възможно да се съберат ползите, свързани с ЕОU, с ползите по другите схеми. Що се отнася до освобождаването от данък върху електроенергията, то може да бъде предоставяно само на ЕОU или на дружества, установени в определени региони на Махаращра. Следователно кръгът от бенефициери по тази схема е прекалено ограничен, за да бъде считана тя за приложима за невключените в извадката дружества.
(119)
По отношение на всички други износители в Индия Комисията първо определи нивото на съдействие. Като бе посочено в съображение 10 по-горе, сравнението между данните за вноса, с които разполага Евростат, и обема на износа на разглеждания продукт за Съюза, докладван за разследвания период от съдействащите дружества или групи, които са осъществявали износ на разглеждания продукт за Съюза през разследвания период, сочи, че съдействието от страна на индийските производители износители е било на много високо ниво, почти 100 %. Като се има предвид високата степен на съдействие, ставката на субсидията за всички неоказали съдействие дружества е определена на равнището на среднопретегления субсидиен марж, установен за всяка от програмите, които предоставят ползи на оказалите съдействие дружества от извадката, т.е. 16,5 %.
4. ИНДУСТРИЯ НА СЪЮЗА
4.1. Производство на Съюза
(120)
Цялата налична информация относно производителите на Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, и данните, събрани от производителите в Съюза преди започването на разследването и след това, като и проверените отговори на въпросника от включените в извадката производители от Съюза, беше използвана за установяване на общото производство на Съюза.
(121)
Въз основа на тази информация общото производство на Съюза бе оценено на около 52 000 t през РП. Тази стойност включва производството на всички производители в Съюза, които заявиха своя интерес, и изчисления производствен обем на производителите, които не заявиха интерес по време на процедурата.
(122)
Както бе посочено в съображение 14 по-горе, за разследването на производителите от Съюза бе използван подбор на представителна извадка. От общ 15-те производители от Съюза, които предоставиха данни преди започването на процедурата, беше подбрана извадка от пет дружества. Впоследствие, както бе обяснено в съображение 16 по-горе, едно от дружествата реши да не оказва съдействие в разследването. Останалите оказващи съдействие дружества, подбрани в извадката, представляваха 32 % от общия изчислен обем на производството в Съюза през РП и поради това беше сметнато, че те са представителни за индустрията на Съюза. Подбраните в извадката дружества са основните производители и са установени във Франция и Италия, където се изработва най-голям обем от разглеждания продукт.
4.2. Индустрия на Съюза
(123)
Беше прието, че всички известни производители от Съюза, посочени в съображение 120 по-горе, съставляват индустрията на Съюза по смисъла на член 9, параграф 1 и член 10, параграф 8 от основния регламент и ще бъдат наричани по-долу „индустрията на Съюза“.
5. ВРЕДА
5.1. Предварителни бележки
(124)
Съответните статистически данни на Евростат за вноса, заедно с данните, представени в жалбата, и информацията, събрана от производителите от Съюза преди започването на разследването и след това, включително проверените отговори на въпросника на включените в извадката производители от Съюза, бяха използвани и при оценката на относимите увреждащи фактори.
(125)
Анализът на вредата се основава на данни за индустрията на Съюза като цяло що се отнася до макроикономическите данни като производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост и производителност.
(126)
Анализът на вредата се основава на данни на производители от Съюза, включени в извадката, що се отнася до микроикономическите данни като цени на сделките, рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитал, стокови наличности и заплати.
(127)
Четиримата производители от Съюза, включени в извадката, бяха подбрани и в извадката на прегледа с оглед изтичане на срока на действие на антидъмпинговите мерки, приложими за внос на скрепителни елементи от неръждаема стомана с произход от Китай и Тайван, приключен на 7 януари 2012 г. (4) В рамките на посочения преглед в извадката беше включено друго дружество, което в хода на настоящото разследване не беше включено в извадката. Като се има предвид, че разглежданият период за целите на анализа на вредата се припокрива с периода на прегледа с оглед изтичане на срока на действие, данните от 2008 г. и 2009 г са идентични, с изключение на данните за едно от дружествата. Чрез разгласяване на данните за 2008 г. и 2009 г. ще бъде възможно да бъдат извадени данните за дружеството, което не беше включено в извадката по настоящата процедура. Поради това микропоказателите като стокови наличности, заплати, инвестиции, паричен поток, възвръщаемост на инвестиции и рентабилност бяха индексирани.
5.2. Потребление на Съюза
(128)
Потреблението на Съюза беше установено въз основа на обема на продажбите на индустрията на Съюза в рамките на Съюза, посочен в жалбата и сверен с отговорите на въпросниците за подбора на извадката и проверените данни, получени от подбраните в извадката производители. В допълнение към това обемът на вноса, основаващ се на данните от Евростат за разглеждания период, също бе взет предвид.
(129)
Въз основа на това потреблението на Съюза показва следното развитие:
Таблица 2
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Потребление в Съюза (в тонове)
120 598
101 143
122 345
131 457
Индекс (2008 г. = 100)
100
84
101
109
Източник:
Евростат, данни от жалбата и отговори на въпросника.
(130)
Като цяло потреблението на пазара на ЕС е нараснало с 9 % през разглеждания период. Между 2008 г. и 2009 г. е налице драстично намаляване с 16 %, като предполагаемата причина са неблагоприятните последици в световен мащаб от икономическата криза на пазара, след което потреблението е нараснало отново с 21 % между 2009 г. и 2010 г. и с още 7 % между 2010 г. и РП.
5.3. Внос от засегнатата държава
(131)
Вносът в Съюза от Индия се е развил по следния начин през разглеждания период:
Таблица 3
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на вноса от Индия (в тонове)
14 546
18 883
21 914
24 072
Индекс (2008 г. = 100)
100
130
151
165
Пазарен дял
12,1 %
18,7 %
17,9 %
18,3 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
155
149
152
Източник:
Евростат и отговори на въпросника от производителите износители.
(132)
Вносът от Индия е нараснал значително (със 65 %) през разглеждания период. Това нарастване е най-силно в периода между 2008 г. и 2009 г., когато вносът е нараснал с 30 %, а потреблението е спаднало с 16 %. На годишна база вносът от Индия е продължил да нараства през 2010 г. (+ 16 %) и през РП (+ 10 %).
5.3.1. Цени на вноса и подбиване на цените
Таблица 4
Внос от Индия
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Средна цена в EUR/тон
3 531
2 774
2 994
3 216
Индекс (2008 г. = 100)
100
79
85
91
Източник:
Евростат и отговори на въпросника от подбрани в извадката производителите от ЕС.
(133)
Като цяло средната цена на вноса от Индия е намаляла с 9 % през разглеждания период. Това обяснява нарастването на пазарния дял на Индия от 12,1 % до 18,3 % за същия период. Най-голямото нарастване е в периода между 2008 г. и 2009 г., когато индийските износители са увеличили пазарния си дял с над 6 процентни пункта.
(134)
За целите на анализа на подбиването на цените през РП бяха сравнени среднопретеглените продажни цени на включените в извадката производители от Съюза по видове продукти за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, със съответните среднопретеглени цени на вноса от Индия за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани със съществуващите мита и разходите, последващи вноса.
(135)
Това сравняване на цените беше направено за всеки отделен вид сделки на същото ниво на търговия, надлежно коригирани при необходимост, и след приспадането на рабати и отстъпки. От резултата от сравняването, изразен като процентен дял от оборота на включените в извадката производители от Съюза през РП е видно, че е налице подбиване на цените в размер от 3 % до 13 %.
5.4. Икономическо състояние на индустрията на Съюза
(136)
В съответствие с член 8, параграф 4 от основния регламент, оценката на влиянието на субсидирания внос от Индия върху индустрията на Съюза включи оценка на всички икономически показатели, определени за индустрията на Съюза по време на разглеждания период.
5.4.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
Таблица 5
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Производствен обем (в тонове)
69 514
56 396
62 213
51 800
Индекс (2008 г. = 100)
100
81
89
75
Производствен капацитет (в тонове)
140 743
127 200
128 796
111 455
Индекс (2008 г. = 100)
100
90
92
79
Използване на капацитета
49 %
44 %
48 %
46 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
90
98
94
Източник:
Целият отрасъл на индустрията на Съюза.
(137)
Таблицата по-горе показва, че производството е намаляло значително (с 25 %) през разглеждания период. В съответствие със спада в търсенето производството е намаляло рязко с 19 % през 2009 г., след което е нараснало с около 10 % през 2010 г. През РП, макар потреблението на Съюза да е нараснало със 7 %, производството на Съюза е намаляло отново с около 17 % в сравнение с предходната година.
(138)
Производственият капацитет на индустрията на Съюза е намалял с около 21 % през разглеждания период. Използването на капацитета също е намаляло през разглеждания период, като през цялото време се е задържало под 50 %.
5.4.2. Обем на продажбите и пазарен дял
Таблица 6
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на продажбите (в тонове)
56 042
44 627
45 976
48 129
Индекс (2008 г. = 100)
100
80
82
86
Пазарен дял
46,5 %
44,1 %
37,6 %
36,6 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
95
81
79
Източник:
Целият отрасъл на индустрията на Съюза.
(139)
В условията на нарастващо потребление (+ 9 %) обемът на продажбите на сходния продукт при продажбата му на първия несвързан клиент в Съюза е намалял с 14 % през разглеждания период. Вследствие на това пазарният дял е намалял от 46,5 % през 2008 г. до 36,6 % през РП. След рязкото намаляване на обема на продажбите през 2009 г. (- 20 %) той леко се е възстановил през 2010 г. и през РП.
5.4.3. Растеж
(140)
Потреблението на Съюза е нараснало с 9 % между 2008 г. и РП. Обемът на продажбите и пазарният дял на индустрията на Съюза обаче са намалели за същия период, съответно с 14 % и 21 %. Същевременно вносът от Индия е нараснал значително (с 65 %).
5.4.4. Заетост
Таблица 7
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Брой на заетите лица
1 007
863
821
761
Индекс (2008 г. = 100)
100
86
82
76
Производителност (единица/заето лице)
Индекс (2008 г. = 100)
100
95
110
99
Източник:
Целият отрасъл на индустрията на Съюза.
(141)
Поради свиващата се стопанска дейност на индустрията на Съюза, броят на заетите лица е бил съответно намален с 24 % през разглеждания период. Между 2008 г. и ПР средните разходи за труд на заето лице са нараснали с 6 %.
(142)
През разглеждания период производителността на работната сила на индустрията на Съюза, измерена като продукция на заето лице за една година, леко е намаляла (с 1 %). Тя е достигнала най-ниското си равнище през 2009
5.4.5. Средни цени за единица продукция в Съюза
Таблица 8
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Цена за единица продукция в ЕС за несвързани клиенти
(евро/тон)
4 336
2 792
3 914
4 244
Индекс (2008 г. = 100)
100
64
90
98
Източник:
Отговори на въпросника на включени в извадката производители.
(143)
Средните продажни цени са намалели с 2 % през разглеждания период. През 2009 г. индустрията на Съюза е трябвало да намали продажните си цени с 36 % в условията на икономически спад и рязко намаляване на цените на вноса от Индия (- 21 %). През 2010 г. и през РП продажните цени на индустрията на Съюза отново са нараснали.
(144)
Разследването показа, че намаляването на продажните цени през 2009 г. отразява намаляването на разходите, които са се понижили с 18 % в сравнение с равнищата от 2008 г. Това намаляване на разходите се дължи преди всичко на намаляването на цените на суровините, особено тези на никела, при който се наблюдава нестабилно развитие на цените. Индустрията на Съюза обаче е била принудена да намали продажните си цени в по-голяма степен в сравнение с понижаването на разходите с оглед на нарастването на вноса от Индия на ниски цени през 2009 г.
5.4.6. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
Таблица 9
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Рентабилност на продажбите на ЕС (% от нетните продажби)
Индекс (2008 г. = 100)
- 100
- 442
-74
-24
Паричен поток
Индекс (2008 г. = 100)
- 100
-1 827
-40
171
Инвестиции (EUR)
Индекс (2008 г. = 100)
100
29
59
6
Възвръщаемост на инвестициите
Индекс (2008 г. = 100)
- 100
- 284
-59
-28
Източник:
Отговори на въпросника на включени в извадката производители от ЕС.
(145)
Разследването показа, че макар намаляването на продажните цени донякъде да отразява намаляването на разходите, цените на индустрията на Съюза са били подложени на натиск поради вноса на скрепителни елементи от неръждаема стомана от Индия. Рентабилността на индустрията на Съюза е била отрицателна от началото на съответния период. Особено през 2009 г. индустрията на Съюза е била принудена да намали продажните си цени в по-голяма степен в сравнение с понижаването на разходите с оглед на експанзията на вноса от Индия на ниски цени през 2009 г. Това води до значително влошаване на рентабилността през въпросната година. През 2010 г. и през РП обаче рентабилността се е подобрила, макар да продължава да бъде отрицателна.
(146)
Паричният поток, който представлява способността на индустрията сама да финансира своите дейности, следва подобна тенденция като тази при рентабилността. Той достига най-ниското си равнище през 2009 г., след което показва тенденция към нарастване и става положителен през РП.
(147)
След като са извършени инвестиции през 2008 г. в производството на скрепителни елементи от неръждаема стомана, инвестициите намаляват с около 94 % през разглеждания период. По отношение на възвръщаемостта на инвестициите се забелязва подобно отрицателно развитие в съответствие с отрицателните резултати на индустрията на Съюза през разглеждания период и през цялото време тя остава отрицателна.
(148)
Развитието на рентабилността, паричния поток и ниското равнище на инвестиции показват, че включените в извадката производители от ЕС може би са изпитвали затруднения да привличат капитал.
5.4.7. Стокови наличности
Таблица 10
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Стокови наличности на индустрията на Съюза в края на периода
Индекс (2008 г. = 100)
100
92
100
103
Източник:
Отговор от въпросника.
(149)
Равнището на стоковите наличности подбраните в извадката представители на индустрията на Съюза се е увеличило с 3 % през разглеждания период. През 2009 г. равнището на стокови наличности в края на периода е намаляло с 8 %; След това, през 2010 г. и през РП, то нараства съответно с 8 % и 3 %.
5.4.8. Ниво на субсидийния марж
(150)
Като се имат предвид обемът, пазарният дял и цените на субсидирания внос от Индия, влиянието на действителните маржове на субсидията върху индустрията на Съюза не може да се смята за незначително.
5.5. Заключение относно вредата
(151)
Разследването показа, че повечето от показателите за настъпването на вреда, като производството (- 25 %), използването на капацитета (- 6 %), обемът на продажбите (- 14 %), пазарният дял (- 21 %) и заетостта (- 24 %), са се влошили по време на разглеждания период. В условията на нарастващо потребление са намалели както обемът на продажбите, така и пазарният дял. Обемът на продажбите леко се е повишил през 2010 г. и през РП в сравнение с 2009 г.; индустрията на Съюза обаче не е могла да си върне загубения пазарен дял с оглед на нарастването на вноса от Индия, който постоянно нараства през разглеждания период при цени, които постоянно подбиват тези на индустрията на Съюза.
(152)
Освен това сериозно са били засегнати показателите за настъпването на вреда, свързани с финансовите резултати на индустрията на Съюза, като паричните потоци и рентабилността. Това означава, че е компрометирана и способността на индустрията на Съюза да привлече капитал.
(153)
С оглед на гореизложеното бе направено заключението, че индустрията на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 8, параграф 5 от основния регламент.
6. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
6.1. Въведение
(154)
В съответствие с член 8, параграфи 5 и 6 от основния регламент, беше разгледано дали субсидираният внос с произход от Индия е причинил вреда на индустрията на Съюза до такава степен, че тази вреда да бъде класифицирана като съществена. Разгледани бяха и други известни фактори, различни от субсидирания внос, които същевременно биха могли да нанесат вреда на индустрията на Съюза, за да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези други фактори, не е счетена за дължаща се на субсидирания внос.
6.2. Въздействие на субсидирания внос
(155)
Разследването показа, че потреблението на Съюза е нараснало с 9 % през разглеждания период, докато обемът на продажбите на индустрията на Съюза е намалял с 14 %, а пазарният дял е намалял с 21 %. Същевременно субсидираният внос от Индия е нараснал рязко с 65 %, като е увеличил пазарния си дял с 52 %.
(156)
През 2010 г. и през РП потреблението на Съюза е нараснало в съответствие с общото икономическо възстановяване. Обемът на продажбите на индустрията на Съюза обаче е нараснал съвсем слабо през 2010 г. (+ 3 %) и през РП (+ 4,7 %). От друга страна, разследването показа годишно нарастване на вноса от Индия с 16 % през 2010 г. и 10 % през РП.
(157)
Субсидираният внос от Индия е упражнил натиск върху индустрията на Съюза особено през 2009 г., когато е нараснал с 30 % в сравнение с 2008 г. и е увеличил пазарния си дял с 6,6 процентни пункта. През същата година продажбите на индустрията на Съюза са намалели с 20 %.
(158)
По отношение на натиска върху цените през 2009 г., средните цени на вноса от Индия са намалели с 21 %, което е принудило индустрията на Съюза да намали продажните си цени с 36 %. Това намаление е било по-голямо от понижаването на разходите. Това положение е довело до значително влошаване на рентабилността, която е спаднала рязко през 2009 г.
(159)
Цените на вноса от Индия са намалели общо с 9 % през разглеждания период, като през цялото време остават по-ниски от цените на вноса от другите части на света и от продажните цени на индустрията на Съюза.
(160)
Въз основа на горепосоченото бе направено заключението, че масовото нарастване на субсидирания внос от Индия на цени, които постоянно са подбивали тези на индустрията на Съюза, е изиграло решаваща роля за понесената съществена вреда от индустрията на Съюза, която се отразява в нейното лошо финансово състояние, значителния спад на обема на продажбите и на пазарния дял и във влошаването на почти всички показатели за настъпването на вреда.
6.3. Въздействие от други фактори
6.3.1. Внос от други трети държави
Таблица 11
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на вноса от други трети държави (в тонове)
50 010
37 633
54 454
59 255
Индекс (2008 г. = 100)
100
75
109
118
Пазарен дял на вноса от други трети държави
41,5 %
37,2 %
44,5 %
45,1 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
90
107
109
Средни цени на вноса от други държави (EURевро/тон)
5 380
5 236
5 094
5 234
Индекс (2008 г. = 100)
100
97
95
97
Обем на вноса от Малайзия (в тонове)
13 712
9 810
9 611
9 966
Пазарен дял на вноса от Малайзия
11,4 %
9,7 %
7,9 %
7,6 %
Средна цена на вноса от Малайзия (евро/тон)
4 203
2 963
3 324
3 633
Обем на вноса от Филипините (в тонове)
7 046
5 406
15 576
18 149
Пазарен дял на вноса от Филипините
5,8 %
5,3 %
12,7 %
13,8 %
Средна цена на вноса от Филипините (евро/тон)
4 645
3 474
3 714
3 912
Обем на вноса от Китайската Народна Република (в тонове)
2 332
2 452
3 217
3 288
Пазарен дял на вноса от Китайската Народна Република
1,9 %
2,4 %
2,6 %
2,5 %
Средна цена на вноса от Китайската Народна Република (евро/тон)
4 004
4 561
5 272
5 648
Обем на вноса от Тайван (в тонове)
4 304
3 703
6 451
6 640
Пазарен дял на вноса от Тайван
3,6 %
3,7 %
5,3 %
5,1 %
Средна цена на вноса от Тайван (евро/тон)
5 092
4 719
4 755
4 943
Източник:
Евростат.
(161)
Според данните на Евростат обемът на вноса в Съюза на скрепителни елементи от неръждаема стомана с произход от други трети държави е нараснал с 18 % през разглеждания период. Същевременно средните цени на вноса са намалели с около 3 % през разглеждания период, а неговият пазарен дял е нараснал с около 9 %.
(162)
От 19 ноември 2005 г. са в сила антидъмпингови мерки по отношение на вноса на скрепителни елементи от неръждаема стомана от Китайската Народна Република и Тайван. Въпреки тези мерки вносът от тези страни е нараснал значително през разглеждания период, макар пазарните дялове да остават по-скоро скромни, съответно 2,5 % и 5,1 % през РП. Други основни източници на внос са Филипините и Малайзия. Износът особено от Филипините е нараснал значително през разглеждания период, като пазарният дял се е увеличил от 5,8 % през 2008 г. на 13,8 % през РП.
(163)
Що се отнася до Малайзия се забелязва тенденция към намаляване през разглеждания период, независимо от това пазарният дял на вноса все още е бил 7,6 % през РП. Обемът на вноса от Филипините е нараснал значително през разглеждания период. Въпреки това, както е посочено по-долу, средната цена на вноса е била много по-висока, а именно с около 20 % над средната цена на скрепителните елементи от неръждаема стомана от Индия.
(164)
Що се отнася до цените на вноса, средните цени на вноса от други трети държави остават доста стабилни през разглеждания период и през цялото време са над средните продажни цени на индустрията на Съюза и средните цени на вноса от Индия.
(165)
Въз основа на посоченото по-горе беше направено временното заключение, че вносът с произход от други трети държави не е нарушил причинно-следствената връзка между влиянието на субсидирания внос от Индия и съществената вреда, претърпяна от индустрията на Съюза.
6.3.2. Икономическа криза
(166)
Икономическата криза донякъде обяснява свиването на потреблението на Съюза през 2009 г. Въпреки това си струва да се отбележи, че независимо от спада на потреблението с 16 % през 2009 г. обемът на вноса от Индия е нараснал с 30 %.
(167)
През 2010 г. и през РП потреблението на Съюза е нараснало в съответствие с общото икономическо възстановяване. Обемът на продажбите на индустрията на Съюза обаче е нараснал съвсем слабо, с 3 % през 2010 г. и с 4,7 % през РП. Това става на фона на годишно нарастване на вноса от Индия съответно с 16 % и 10 %.
(168)
При нормални икономически условия и при липса на силен натиск върху цените и на повишено ниво на субсидиран внос е възможно индустрията на Съюза да е срещнала известни трудности при справянето със спада в потреблението и увеличаването на постоянните разходи за единица продукция, предизвикано от пониженото използване на капацитета. Субсидираният внос обаче е усилил въздействието на икономическия спад и дори по време на общото икономическо възстановяване индустрията на Съюза не е могла да възстанови позициите си и да си върне пазарния дал, загубен заради вноса от Индия.
(169)
Поради това, въпреки че икономическата криза през 2008-2009 г. може да е допринесла за лошите резултати на индустрията на Съюза, не може да се счита, че тя е повлияла в такава степен, че да прекъсне причинно-следствената връзка между субсидирания внос и състоянието на претърпялата вреди индустрия на Съюза.
6.3.3. Износ, осъществен от включената в извадката индустрия на Съюза
Таблица 12
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Експортни продажби (в тонове)
967
689
933
884
Индекс (2008 г. = 100)
100
71
97
91
Продажна цена за единица продукция (в евро)
4 770
3 060
4 020
4 313
Индекс (2008 г. = 100)
100
64
84
90
(170)
През разглеждания период обемът на експортните продажби на включената в извадката индустрия на Съюза е намалял с 9 %, а средната експортна цена - с 10 %. Макар да не може да се изключи възможността отрицателната тенденция по отношение осъществения износ да е имала допълнително отрицателно въздействие върху индустрията на Съюза, се счита, че с оглед на ниския обем на износа спрямо продажбите на пазара на Съюза това въздействие не нарушава причинно-следствената връзка между субсидирания износ и установената вреда.
6.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(171)
Анализът по-горе доказа, че през разглеждания период е отбелязано значително увеличение на обема и на пазарния дял на субсидирания внос на ниски цени с произход от Индия. Освен това беше установено, че този внос постоянно е подбивал цените, на които индустрията на Съюза продава на пазара на Съюза.
(172)
Това нарастване на обема и пазарния дял на субсидирания внос от Индия е постоянно, дори и през 2009 г., когато потреблението на Съюза е намаляло с 16 %, и съвпада с отрицателната тенденция по отношение на пазарния дял на индустрията на Съюза за същия период.
(173)
Като се започне от 2008 г., в условията на икономически спад и рязко намаляване на потреблението на Съюза, производителите износители от Индия са успели да увеличат значително своя пазарен дял. Това съвпада с отрицателната тенденция по отношение на пазарния дял на индустрията на Съюза и резкия спад на рентабилността и други финансови показатели. През разглеждания период рязкото нарастване на субсидиран внос на ниски цени от Индия, който постоянно подбива цените на индустрията на Съюза, има като цяло отрицателно въздействие върху финансовото състояние на индустрията на Съюза. Макар ситуацията леко да се е подобрила с наближаване на РП, индустрията на Съюза не е могла да си върне загубения пазарен дял и рентабилността остава отрицателна.
(174)
Проучването на другите известни фактори, включително икономическата криза, които са могли да причинят вреда на индустрията на Съюза, показа, че тези фактори не са нарушили установената причинно-следствена връзка между субсидирания внос от Индия и вредата, понесена от индустрията на Съюза.
(175)
С оглед на анализа по-горе се стигна до временното заключение, че субсидираният внос от Индия е причинил съществена вреда на индустрията на Съюза по смисъла на член 8, параграф 5 от основния регламент.
7. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
7.1. Предварителна бележка
(176)
Съгласно член 31 от основния регламент Комисията разгледа въпроса дали въпреки заключението относно вредоносното субсидиране съществуват императивни основания да се заключи, че не е в интерес на Съюза да се приемат мерки в този конкретен случай. Установяването на интереса на Съюза се основаваше на преценка на съвкупността от различните намесени интереси, включително тези на индустрията на Съюза, на вносителите и на ползвателите на разглеждания продукт.
7.2. Интерес на индустрията на Съюза
(177)
Индустрията на Съюза е понесла съществена вреда, причинена от субсидирания внос от Индия. Припомня се, че по отношение повечето от показателите за настъпване на вреда е налице отрицателна тенденция през разглеждания период. При липсата на мерки допълнителното влошаване на състоянието на индустрията на Съюза изглежда неизбежно.
(178)
Очаква се налагането на временни изравнителни мита да възстанови нормалните търговски условия на пазара на Съюза, което ще позволи на индустрията на Съюза да коригира цените на продукта, предмет на разследването, по такъв начин, че те да отразяват разходите за различните съставни части и пазарните условия. Може да се очаква налагането на временни мерки да позволи на индустрията на Съюза да си възвърне поне част от изгубения през разглеждания период пазарен дял, което ще окаже допълнително положително въздействие върху нейната рентабилност цялостното ѝ финансово състояние.
(179)
В случай че не бъдат наложени мерки, може да се очакват нови загуби на пазарен дял и индустрията на Съюза ще продължи да отчита загуби. Това положение би станало непоносимо в средносрочен и дългосрочен план. С оглед на понесените загуби и високото ниво на инвестиции в производството, извършени в началото на разглеждания период, може да се очаква, че повечето производители от Съюза няма да бъдат в състояние да възвърнат своите инвестиции, в случай че не бъдат наложени мерки. В допълнение към това се очаква налагането на изравнителни мерки да помогне за поддържане на заетостта, която се влошава непрекъснато през разглеждания период.
(180)
Поради това бе направено временното заключение, че налагането на изравнителни мита ще бъде в интерес на индустрията на Съюза.
7.3. Интерес на ползвателите и вносителите
(181)
В рамките на разследването не беше оказано съдействие от страна на ползватели. Беше осъществен контакт с 20 ползватели, но нито един от тях не отговори на въпросника, който им беше изпратен. Що се отнася до вносителите, бяха изпратени въпросници на два несвързани вносителя, които изразиха готовност да окажат съдействие, но не беше получен отговор.
(182)
Напомня се, че и при предишни разследвания във връзка със същия продукт съдействието от страна на ползвателите беше доста ограничено. В рамките на наскоро извършения преглед с оглед изтичане на срока на действие на антидъмпинговите мерки, приложими за внос на скрепителни елементи от неръждаема стомана с произход от Китайската народна република и Тайван беше осъществен контакт със същите ползватели, но нито един от тях не оказа съдействие и при посоченото разследване (5).
(183)
Според жалбата влиянието върху ползвателите би било незначително ако бъдат наложени мерки по отношение на вноса на скрепителни елементи от неръждаема стомана от Индия, като се има предвид, че скрепителните елементи от неръждаема стомана представляват само малка част от техните общи разходи. В жалбата беше представена приблизителна оценка за дела от разходите, който представляват скрепителните елементи от неръждаема стомана при производството на лек автомобил и на перална/съдомиялна машина. И в двата случая се стигна до заключението, че скрепителните елементи от неръждаема стомана представляват незначителна част от общите разходи за изработването на тези продукти.
(184)
С оглед на ниското използване на капацитета на индустрията на Съюза (46 % през РП) няма да съществува риск от недостиг на предлагане на пазара, ако бъдат наложени мерки срещу вноса от Индия. Освен това съществуват и други източници за снабдяване, като внос на скрепителни елементи от неръждаема стомана от други държави, на които не са наложени никакви мерки.
(185)
На последно място, нивото на предложените мерки е умерено и поради това се очаква вносът от Индия на пазара на ЕС да продължи, но на справедливи цени.
7.4. Заключение за интереса на Съюза
(186)
С оглед на гореизложеното бе направено временното заключение, че според наличната информация по отношение на интереса на Съюза не съществуват императивни основания за неналагането на временни мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от Индия.
8. ВРЕМЕННИ ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ
8.1. Степен на отстраняване на вредата
(187)
Предвид направените заключения по отношение на субсидирането, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни изравнителни мерки, за да се предотврати причиняването на допълнителна вреда за индустрията на Съюза посредством субсидирания внос.
(188)
С цел определяне на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените маржове на субсидията и размерът на митото, необходим за отстраняване на вредата, претърпяна от индустрията на Съюза, без да се надвишава установеният марж на субсидията.
(189)
При изчисляване на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от вредоносното субсидиране, бе счетено, че всички мерки следва да предоставят възможност на индустрията на Съюза да покрива своите производствени разходи и да реализира печалба преди облагане с данъци, каквато с основание може да се очаква да бъде реализирана при продажбата на подобния продукт в Съюза от предприятие в този отрасъл при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствие на субсидиран внос. Смята се, че печалбата, която би могла да бъде постигната при отсъствието на субсидиран внос, следва да се основава на средния марж на печалбата преди облагане с данъци на включените в извадката производители от Съюза през 2007 г., т.е. преди разглеждания период, когато индустрията на Съюза все още е реализирала печалба. Поради това бе сметнато, че марж на печалбата в размер на 7 % от оборота би могъл да се счита за приемлив минимум, който индустрията на Съюза би могла да очаква да реализира при отсъствието на вредоносно субсидиране.
(190)
На тази основа беше изчислена цена на подобния продукт, която не нанася вреда на индустрията на Съюза. Непричиняващата вреда цена бе получена чрез коригиране на продажните цени на включените в извадката производители от Съюза с фактическата печалба/загуба през РП, като се добави гореспоменатият марж на печалбата.
(191)
Необходимото увеличение на цената впоследствие беше определено въз основа на сравняване на среднопретеглената цена на вноса на съдействащите производители износители в Индия, установена за целите на изчисляване на подбиването на цената, с непричиняващата вреда цена продуктите, продавани от индустрията на Съюза в рамките на пазара на Съюза през РП. Всяка разлика, произтичаща от това сравняване, след това беше изразена като процент от средната обща CIF стойност на вноса.
8.2. Временни мерки
(192)
С оглед на гореизложеното се счита, че в съответствие с член 12, параграф 1 от основния регламент спрямо вноса с произход от Индия следва да бъдат наложени временни изравнителни мерки на равнището на по-ниския марж (на субсидията или на вредата), в съответствие с правилото за по-ниското мито.
(193)
Въз основа на гореизложеното изравнителните митнически ставки са установени чрез сравнение на маржовете на отстраняване на вредата и маржовете на субсидията. Вследствие на това предложените ставки на изравнителното мито са, както следва:
Дружество
Марж на субсидията
Марж на вредата
Ставка на временното изравнително мито
Agarwal Fastners Pvt. Ltd.
11,7 %
20,9 %
11,7 %
Raajratna Ventures Ltd.
13,0 %
13,7 %
13,0 %
Viraj Profiles Vpl.
3,2 %
27,7 %
3,2 %
Съдействащи дружества, невключени в извадката
13,6 %
17,3 %
13,6 %
Всички други дружества
16,5 %
20,9 %
16,5 %
(194)
Индивидуалните ставки на изравнителното мито за отделните дружества, посочени в настоящия регламент, бяха определени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват положението, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези митнически ставки (за разлика от митото, което се прилага в национален мащаб за „всички други дружества“) са приложими изключително за вноса на продукти с произход от Индия, които са произведени от съответните дружества, т.е. от посочените конкретни правни субекти. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е изрично посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително субектите, свързани с изрично посочените, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(195)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални ставки на изравнителното мито за отделните дружества (например след промяна на наименованието на субекта или след създаване на нови производствени или търговски структури) следва да се изпраща до Комисията (6) заедно с цялата съответна информация, по-специално относно всяка промяна в дейностите на дружеството, свързани с производството, продажбите на местния пазар и за износ, свързани например с промяната на наименованието или с промяната в производствените и търговските структури. Регламентът ще бъде съответно изменян по целесъобразност, като се актуализира списъкът с дружества, които могат да се възползват от индивидуалните митнически ставки.
9. РАЗГЛАСЯВАНЕ
(196)
Временните констатации, направени по-горе, ще бъдат разгласени на всички заинтересовани страни, които ще бъдат поканени да изложат становището си в писмена форма и да поискат да бъдат изслушани. Техните коментари ще бъдат анализирани и взети под внимание, когато това е обосновано, преди да бъдат направени окончателните заключения. Освен това следва да се отбележи, че направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на изравнителните мита са временни и е възможно да се наложи да бъдат преразгледани за целите на окончателните констатации,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно изравнително мито върху вноса на скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части, понастоящем класирани в кодове по КН 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 и 7318 15 70 и с произход от Индия.
2. Ставката на временното изравнително мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от посочените по-долу дружества, е както следва:
Дружество
Ставка на митото в рамките на квотата (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Thane, Махаращра
11,7
B266
Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Gujarat
13,0
B267
Viraj Profiles Limited, Boisar, Thane, Махаращра
3,2
B268
Дружества, изброени в приложението
13,6
B269
Всички други дружества
16,5
B999
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза се извършва след представянето на гаранция, равностойна на размера на временното мито.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби в областта на митническото облагане.
Член 2
1. Без да се засягат разпоредбите на член 30 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета, заинтересованите страни могат да поискат да бъдат да бъдат разгласени основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят своите становища в писмена форма и да поискат да бъдат изслушани от Комисията в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
2. В съответствие с член 31, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета засегнатите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за период от четири месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 9 февруари 2012 година.
COMMISSION REGULATION (EU) No 115/2012
of 9 February 2012
imposing a provisional countervailing duty on imports of certain stainless steel fasteners and parts thereof originating in India
THE EUROPEAN COMMISSION,
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union,
Having regard to Council Regulation (EC) No 597/2009 of 11 June 2009 on protection against subsidised imports from countries not members of the European Community (1) (‘the basic Regulation’), and in particular Article 12 thereof,
After consulting the Advisory Committee,
Whereas:
1. PROCEDURE
1.1. Initiation
(1)
On 13 May 2011, the Commission announced, by a notice published in the Official Journal of the European Union (2) (‘notice of initiation’), the initiation of an anti-subsidy proceeding (‘AS proceeding’) with regard to imports into the Union of certain stainless steel fasteners and parts thereof originating in India (‘India’ or ‘the country concerned’).
(2)
On the same day, the Commission announced by a notice published in the Official Journal of the European Union (3) (‘notice of initiation’), the initiation of an anti-dumping proceeding with regard to imports into the Union of certain stainless steel fasteners and parts thereof originating in India and commenced a separate investigation (‘AD proceeding’).
(3)
The AS proceeding was initiated following a complaint lodged on 31 March 2011 by the European Industrial Fasteners Institute (EIFI) (‘the complainant’) on behalf of producers representing more than 25 % of total Union production of certain stainless steel fasteners and parts thereof. The complaint contained prima facie evidence of subsidisation of the said product and of material injury resulting therefrom, which was considered sufficient to justify the initiation of an investigation.
(4)
Prior to the initiation of the proceeding and in accordance with Article 10(7) of the basic Regulation, the Commission notified the Government of India (the ‘GOI’) that it had received a properly documented complaint alleging that subsidised imports of certain stainless steel fasteners and parts thereof originating in India were causing material injury to the Union industry. The GOI was invited for consultations with the aim of clarifying the situation as regards the contents of the complaint and arriving at a mutually agreed solution. No mutually agreed solution was found.
1.2. Parties concerned by the proceeding
(5)
The Commission officially advised the complainant Union producers, other known Union producers, the exporting producers, importers, users known to be concerned, and the Indian authorities of the initiation of the proceeding. Interested parties were given an opportunity to make their views known in writing and to request a hearing within the time limit set in the notice of initiation.
(6)
All interested parties, who so requested and showed that there were particular reasons why they should be heard, were granted a hearing.
1.2.1. Sampling for exporting producers in India
(7)
In view of the large number of exporting producers in India, sampling was envisaged in the notice of initiation for the determination of subsidisation in accordance with Article 27 of the basic Regulation.
(8)
In order to enable the Commission to decide whether sampling would be necessary and, if so, to select a sample, exporting producers in India were requested to make themselves known within 15 days from the date of the initiation of the investigation and to provide basic information on their export and domestic sales, their precise activities with regard to the production of the product concerned and the names and activities of all their related companies involved in the production and/or selling of the product concerned during the period from 1 April 2010 to 31 March 2011.
(9)
The relevant Indian authorities were also consulted for the selection of a representative sample.
(10)
In total, five exporting producers, including a group of related companies in India, provided the requested information and agreed to be included in the sample within the deadline set in the notice of initiation. These cooperating companies reported exports of the product concerned to the Union during the investigation period. The comparison between Eurostat import data and the volume of exports to the Union of the product concerned reported for the investigation period by the five cooperating companies revealed that the cooperation of Indian exporting producers was close to 100 %. Thus, the sample was chosen on the basis of the information submitted by these five exporting producers.
1.2.2. Selection of the sample of cooperating companies in India
(11)
In accordance with Article 27 of the basic Regulation, the Commission selected a sample based on the largest representative volume of exports of the product concerned to the Union which could reasonably be investigated within the time available. The sample selected consisted of three individual companies, together representing ca. 98 % of the total volume of exports from India to the Union of the product concerned.
(12)
In accordance with Article 27(2) of the basic Regulation, the parties concerned and the Indian authorities were consulted on the selection of the sample. The two non-sampled exporting producers insisted to be also included in the sample. However, in view of the representativity of the proposed sample, as mentioned in recital (11) above, it was concluded that it was not necessary to amend or enlarge the sample.
1.2.3. Individual examination of companies not selected in the sample
(13)
A claim for individual examination as per Article 27(3) of the basic Regulation was received from a non-sampled exporting producer. The examination of this claim at the provisional stage would have been too burdensome to be carried out. Therefore, a decision whether individual examination will be granted to this company will be taken at a later stage.
1.2.4. Sampling of Union producers
(14)
In view of the apparent large number of Union producers, sampling was provided for in the notice of initiation for the determination of injury, in accordance with Article 27 of the basic Regulation.
(15)
In the notice of initiation the Commission announced that it had provisionally selected a sample of Union producers. This sample consisted of five companies, out of the 15 Union producers that were known prior to the initiation of the investigation, selected on the basis of their sales volume, size and geographic location in the Union. They represented 37 % of the total estimated Union production during the IP. Interested parties were invited to consult the file and to comment on the appropriateness of this choice within 15 days of the date of publication of the notice of initiation. No interested party opposed to the proposed sample composed of five companies.
(16)
Subsequently one of the five sampled Union producers withdrew its cooperation. The remaining four sampled companies still represented 32 % of the total estimated Union production during the IP. Hence the sample was still considered to be representative of the Union industry. Verification visits took place at the premises of three of these companies. It was considered at this provisional stage of the investigation that a thorough desk analysis was sufficient to verify the data provided by the fourth sampled company.
1.2.5. Sampling of unrelated importers
(17)
In view of the potentially large number of importers involved in the proceeding, sampling was envisaged for importers in the notice of initiation in accordance with Article 27 of the basic Regulation. Two importers provided the requested information and agreed to be included in the sample within the deadline set in the notice of initiation. Given the low number of importers who made themselves known, it was decided not to apply sampling.
1.2.6. Questionnaire replies and verifications
(18)
The Commission sent questionnaires to all parties known to be concerned and to all the other companies that made themselves known within the deadlines set out in the notice of initiation. Questionnaires were thus sent to the GOI, the sampled exporting producers in India, the sampled Union producers, the cooperating importers in the Union and to all users known to be concerned by the investigation.
(19)
Replies were received from the GOI, the sampled exporting producers and four sampled Union producers. None of the importers or users contacted replied to the questionnaire.
(20)
The Commission sought and verified all the information provided by interested parties and deemed necessary for a provisional determination of subsidisation, resulting injury and Union interest. Verification visits were carried out at the premises of the GOI in Delhi and the following parties:
Producers in the Union
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Grumello del Monte, Italy,
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Italy,
-
Ugivis S.A., Belley, France;
Exporting producers in India
-
Viraj Profiles Limited, Boisar, Dist. Thane, Maharashtra,
-
Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Dist. Thane, Maharashtra,
-
Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Gujarat.
1.3. Investigation period
(21)
The investigation of subsidisation and injury covered the period from 1 April 2010 to 31 March 2011 (‘investigation period’ or ‘IP’). The examination of trends relevant for the assessment of injury covered the period from 2008 to the end of the investigation period (‘period considered’).
2. PRODUCT CONCERNED AND LIKE PRODUCT
2.1. Product concerned
(22)
The product concerned is stainless steel fasteners and parts thereof (‘SSF’) originating in India, currently falling within CN codes 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61. and 7318 15 70.
2.2. Like product
(23)
The product concerned and the product produced and sold on the domestic market of India as well as the product produced and sold on the Union market by the Union industry were found to have the same basic physical, chemical and technical characteristics as well as the same basic uses. They are therefore provisionally considered to be alike within the meaning of Article 2(c) of the basic Regulation.
3. SUBSIDISATION
3.1. Introduction
(24)
On the basis of the information contained in the complaint and the replies to the Commission’s questionnaire, the following schemes, which allegedly involve the granting of subsidies, were investigated:
(a)
Duty Entitlement Passbook Scheme;
(b)
Advance Authorisation Scheme;
(c)
Export Promotion Capital Goods Scheme;
(d)
Export Oriented Units Scheme;
(e)
Focus Product Scheme;
(f)
Export Credit Scheme;
(g)
Electricity Duty Exemption.
(25)
The schemes (a) to (e) specified above are based on the Foreign Trade (Development and Regulation) Act 1992 (No 22 of 1992), which entered into force on 7 August 1992 (‘Foreign Trade Act’). The Foreign Trade Act authorises the GOI to issue notifications regarding the export and import policy. These are summarised in ‘Foreign Trade Policy’ documents, which are issued by the Ministry of Commerce every five years and updated regularly. The Foreign Trade Policy document relevant to the IP of this investigation is the FT-policy 09-14. In addition, the GOI also sets out the procedures governing the FT-policy 09-14 in a ‘Handbook of Procedures, Volume I’ (‘HOP I 09-14’). The Handbook of Procedures is also updated on a regular basis.
(26)
The Export Credit Scheme specified above under (f) is based on sections 21 and 35A of the Banking Regulation Act 1949, which allow the Reserve Bank of India (‘RBI’) to direct commercial banks in the field of export credits.
(27)
The Electricity Duty Exemption specified above under (g) is included in the Package Scheme of Incentives 2007 of the Government of Maharashtra, Resolution No. PSI-1707/(CR-50)/IND-8, dated 30 March 2007.
3.2. Duty Entitlement Passbook Scheme (‘DEPBS’)
(a) Legal Basis
(28)
The detailed description of the DEPBS is contained in chapter 4.3 of the FT-policy 09-14 as well as in chapter 4 of the HOP I 09-14.
(b) Eligibility
(29)
Any manufacturer-exporter or merchant-exporter is eligible for this scheme.
(c) Practical implementation of the DEPBS
(30)
An exporter can apply for DEPBS credits which are calculated as a specified percentage of the value of products exported under this scheme. Such DEPBS rates have been established by the Indian authorities for most products, including the product concerned. They are determined on the basis of Standard Input Output Norms (‘SIONs’) taking into account a presumed import content of inputs in the export product and the customs duty incidence on such presumed imports, regardless of whether import duties have actually been paid or not.
(31)
To be eligible for benefits under this scheme, a company must export. At the time of the export transaction, a declaration must be made by the exporter to the Indian authorities indicating that the export is taking place under the DEPBS. In order for the goods to be exported, the Indian customs authorities issue an export shipping bill during the dispatch procedure. This document shows, inter alia, the amount of DEPBS credit which is to be granted for that export transaction. At this point in time, the exporter knows the benefit it will receive. Once the customs authorities issue an export shipping bill, the GOI has no discretion over the granting of a DEPBS credit.
(32)
It was found that in accordance with Indian accounting standards, DEPBS credits can be booked on an accrual basis as income in the commercial accounts, upon fulfilment of the export obligation. Such credits can be used for payment of customs duties on subsequent imports of any goods - except capital goods and goods where there are import restrictions. Goods imported against such credits can be sold on the domestic market (subject to sales tax) or used otherwise. DEPBS credits are freely transferable and valid for a period of 24 months from the date of issue.
(33)
Application for DEPBS credits are electronically filed and can cover an unlimited amount of export transactions. De facto no strict deadlines apply to DEPBS credits. The electronic system used to manage DEPBS does not automatically exclude export transactions exceeding the submission deadline mentioned in chapter 4.47 of the HOP I 09-14. Furthermore, as clearly provided in chapter 9.3 of the HOP I 09-14, applications received after the expiry of submission deadlines can always be considered subject to the imposition of a minor penalty fee.
(34)
It was found that two of the companies in the sample, Agarwal Fastners Pvt. Ltd. and Raajratna Ventures Ltd. used this scheme during the IP.
(d) Conclusions on the DEPBS
(35)
The DEPBS provides subsidies within the meaning of Article 3(1)(a)(ii) and Article 3(2) of the basic Regulation. A DEPBS credit is a financial contribution by the GOI since the credit will eventually be used to offset import duties, thus decreasing the GOI’s duty revenue which would otherwise be due. In addition, the DEPBS credit confers a benefit upon the exporter because it improves its liquidity.
(36)
Furthermore, the DEPBS is contingent in law upon export performance, and therefore deemed to be specific and countervailable under Article 4(4), first subparagraph, point (a) of the basic Regulation.
(37)
This scheme cannot be considered a permissible duty drawback system or substitution drawback system within the meaning of Article 3(1)(a)(ii) of the basic Regulation since it does not conform to the rules laid down in Annex I item (i), Annex II (definition and rules for drawback) and Annex III (definition and rules for substitution drawback) of the basic Regulation. In particular, an exporter is under no obligation to actually consume the goods imported free of duty in the production process and the amount of credit is not calculated in relation to actual inputs used. Moreover, there is no system or procedure in place to confirm which inputs are consumed in the production process of the exported product or whether an excess payment of import duties occurred within the meaning of item (i) of Annex I, and Annexes II and III of the basic Regulation. Lastly, an exporter is eligible for the DEPBS benefits regardless of whether it imports any inputs at all. In order to obtain the benefit, it is sufficient for an exporter to simply export goods without demonstrating that any input material was imported. Thus, even exporters which procure all of their inputs locally and do not import any goods which can be used as inputs are still entitled to benefit from the DEPBS.
(e) Calculation of the subsidy amount
(38)
In accordance with Articles 3(2) and 5 of the basic Regulation, the amount of countervailable subsidies was calculated in terms of the benefit conferred on the recipient found to exist during the IP. In this regard, it was considered that the benefit is conferred on the recipient at the point in time when an export transaction is made under this scheme. At that moment, the GOI is liable to forego the customs duties, which constitutes a financial contribution within the meaning of Article 3(1)(a)(ii) of the basic Regulation. Once the customs authorities issue an export shipping bill which shows, inter alia, the amount of DEPBS credit which is to be granted for that export transaction, the GOI has no discretion as to whether or not to grant the subsidy. In the light of the above, it is considered appropriate to assess the benefit under the DEPBS as being the sums of the credits earned on export transactions made under this scheme during the IP.
(39)
Where justified claims were made, fees necessarily incurred to obtain the subsidy were deducted from the credits so established to arrive at the subsidy amount as numerator, pursuant to Article 7(1)(a) of the basic Regulation. In accordance with Article 7(2) of the basic Regulation this subsidy amount has been allocated over the total export turnover during the IP as appropriate denominator, because the subsidy is contingent upon export performance and it was not granted by reference to the quantities manufactured, produced, exported or transported.
(40)
The subsidy rate established in respect of this scheme for the companies concerned during the IP ranged from 4,70 % to 6,53 %.
3.3. Advance Authorisation Scheme (‘AAS’)
(a) Legal basis
(41)
The detailed description of the scheme is contained in paragraphs 4.1.3 to 4.1.14 of the FT-policy 09-14 and chapters 4.1 to 4.30A of the HOP I 09-14.
(b) Eligibility
(42)
The AAS consists of six sub-schemes, as described in more detail in recital (43) below. Those sub-schemes differ inter alia in the scope of eligibility. Manufacturer-exporters and merchant-exporters ‘tied to’ supporting manufacturers are eligible for the AAS physical exports and for the AAS for annual requirement sub-schemes. Manufacturer-exporters supplying the ultimate exporter are eligible for AAS for intermediate supplies. Main contractors which supply to the ‘deemed export’ categories mentioned in paragraph 8.2 of the FT-policy 09-14, such as suppliers of an export oriented unit (‘EOU’), are eligible for the AAS deemed export sub-scheme. Eventually, intermediate suppliers to manufacturer-exporters are eligible for ‘deemed export’ benefits under the sub-schemes Advance Release Order (‘ARO’) and back to back inland letter of credit.
(c) Practical implementation
(43)
The AAS can be issued for:
(i) Physical exports: This is the main sub-scheme. It allows for duty-free import of input materials for the production of a specific resulting export product. ‘Physical’ in this context means that the export product has to leave Indian territory. An import allowance and export obligation including the type of export product are specified in the licence;
(ii) Annual requirement: Such an authorisation is not linked to a specific export product, but to a wider product group (e.g. chemical and allied products). The licence holder can - up to a certain value threshold set by its past export performance - import duty-free any input to be used in manufacturing any of the items falling under such a product group. It can choose to export any resulting product falling under the product group using such duty-exempt material;
(iii) Intermediate supplies: This sub-scheme covers cases where two manufacturers intend to produce a single export product and divide the production process. The manufacturer-exporter who produces the intermediate product can import duty-free input materials and can obtain for this purpose an AAS for intermediate supplies. The ultimate exporter finalises the production and is obliged to export the finished product;
(iv) Deemed exports: This sub-scheme allows a main contractor to import inputs free of duty which are required in manufacturing goods to be sold as ‘deemed exports’ to the categories of customers mentioned in paragraph 8.2 of the FT-policy 09-14. According to the GOI, deemed exports refer to those transactions in which the goods supplied do not leave the country. A number of categories of supply is regarded as deemed exports provided the goods are manufactured in India, e.g. supply of goods to an export-oriented unit (‘EOU’) or to a company situated in a special economic zone (‘SEZ’);
(v) Advance Release Order (‘ARO’): The AAS holder intending to source the inputs from indigenous sources, in lieu of direct import, has the option to source them against AROs. In such cases the Advance Authorisations are validated as AROs and are endorsed to the indigenous supplier upon delivery of the items specified therein. The endorsement of the ARO entitles the indigenous supplier to the benefits of deemed exports as set out in paragraph 8.3 of the FT-policy 09-14 (i.e. AAS for intermediate supplies/deemed export, deemed export drawback and refund of terminal excise duty). The ARO mechanism refunds taxes and duties to the supplier instead of refunding the same to the ultimate exporter in the form of drawback/refund of duties. The refund of taxes/duties is available both for indigenous inputs as well as imported inputs;
(vi) Back to back inland letter of credit: This sub-scheme again covers indigenous supplies to an Advance Authorisation holder. The holder of an Advance Authorisation can approach a bank for opening an inland letter of credit in favour of an indigenous supplier. The authorisation will be validated by the bank for direct import only in respect of the value and volume of items being sourced indigenously instead of importation. The indigenous supplier will be entitled to deemed export benefits as set out in paragraph 8.3 of the FT-policy 09-14 (i.e. AAS for intermediate supplies/deemed export, deemed export drawback and refund of terminal excise duty).
(44)
One company in the sample received concessions under the AAS linked to the product concerned during the IP. This company made use of one of the sub-schemes, i.e. AAS physical exports. It is therefore not necessary to establish the countervailability of the remaining unused sub-schemes.
(45)
For verification purposes by the Indian authorities, an Advance Authorisation holder is legally obliged to maintain ‘a true and proper account of consumption and utilisation of duty-free imported/domestically procured goods’ in a specified format (chapters 4.26, 4.30 and Appendix 23 HOP I 09-14), i.e. an actual consumption register. This register has to be verified by an external chartered accountant/cost and works accountant who issues a certificate stating that the prescribed registers and relevant records have been examined and the information furnished under Appendix 23 is true and correct in all respects.
(46)
With regard to the sub-scheme used during the IP by the company concerned, i.e. physical exports, the import allowance and the export obligation are fixed in volume and value by the GOI and are documented on the Authorisation. In addition, at the time of import and of export, the corresponding transactions are to be documented by Government officials on the Authorisation. The volume of imports allowed under the AAS is determined by the GOI on the basis of Standard Input Output Norms (‘SIONs’) which exist for most products including the product concerned. Imported input materials are not transferable and have to be used to produce the resultant export product. The export obligation must be fulfilled within a prescribed time frame after issuance of the licence (24 months with two possible extensions of 6 months each).
(47)
The investigation established that the verification requirements stipulated by the Indian authorities were either not honoured or not yet tested in practice.
(48)
The company using the scheme did maintain a certain production and consumption register. The Appendix 23 was not properly completed and, therefore, could not be considered an actual consumption register as prescribed by the chapters 4.26, 4.30 of the HOP I 09-14. An actual consumption register for the IP was not available, and consequently it was not possible to verify inter alia the consumption records in order to establish which inputs were consumed in the production of the exported product and in what amounts, as stated in the copy of the Appendix 23. Regarding the verification requirements referred to in recital (45) above, there were no records kept by the company on how this certification took place. There was no audit plan or any other supporting material of the audit performed (e.g. a report of the auditing), no recorded information on the methodology used and the specific requirements needed for such scrupulous work that required detailed technical knowledge on production processes. Any potential excess remission realized by the company and reported in the Appendix 23 did not entail any intervention or control by the relevant authorities. In sum, it is considered that the investigated exporter was not able to demonstrate that the relevant provisions of FT-policy 09-14 were met.
(d) Conclusion on the AAS
(49)
The exemption from import duties is a subsidy within the meaning of Article 3(1)(a)(ii) and Article 3(2) of the basic Regulation, since it constitutes a financial contribution of the GOI which conferred a benefit upon the investigated exporter.
(50)
In addition, the subsidies related to AAS physical exports are clearly contingent in law upon export performance, and therefore deemed to be specific and countervailable under Article 4(4), first subparagraph, point (a) of the basic Regulation. Without an export commitment a company cannot obtain benefits under this scheme.
(51)
The sub-scheme used in the present case cannot be considered a permissible duty drawback system or substitution drawback system within the meaning of Article 3(1)(a)(ii) of the basic Regulation. It does not conform to the rules laid down in Annex I item (i), Annex II (definition and rules for drawback) and Annex III (definition and rules for substitution drawback) of the basic Regulation. The GOI did not effectively apply a verification system or a procedure to confirm whether and in what amounts inputs were consumed in the production of the exported product (Annex II(II)(4) of the basic Regulation and, in the case of substitution drawback schemes, Annex III(II)(2) of the basic Regulation). Moreover, the SIONs for the product concerned were not sufficiently precise and they cannot constitute a verification system of actual consumption because the design of those standard norms does not enable the GOI to verify with sufficient precision what amounts of inputs were consumed in the export production. In addition, the GOI did not carry out a further examination based on actual inputs involved, although this would normally need to be carried out in the absence of an effectively applied verification system (Annex II(II)(5) and Annex III(II)(3) to the basic Regulation).
(52)
The sub-scheme is therefore countervailable.
(e) Calculation of the subsidy amount
(53)
In the absence of permitted duty drawback systems or substitution drawback systems, the countervailable benefit is the remission of total import duties normally due upon importation of inputs. In this respect, it is noted that the basic Regulation does not only provide for the countervailing of an ‘excess’ remission of duties. According to Article 3(1)(a)(ii) and Annex I(i) of the basic Regulation only when the conditions of Annexes II and III of the basic Regulation are met the excess remission of duties can be countervailed. However, these conditions were not fulfilled in the present case. Thus, if an adequate monitoring process is not demonstrated, the above exception for drawback schemes is not applicable and the normal rule of the countervailing of the amount of unpaid duties (revenue forgone), applies, rather than of any purported excess remission. As set out in Annexes II(II) and III(II) of the basic Regulation the burden is not upon the investigating authority to calculate such excess remission. To the contrary, according to Article 3(1)(a)(ii) of the basic Regulation, the investigating authority only has to establish sufficient evidence to refute the appropriateness of an alleged verification system.
(54)
The subsidy amount for the company which used the AAS was calculated on the basis of import duties forgone (basic customs duty and special additional customs duty) on the material imported under the sub-scheme during the IP (numerator). In accordance with Article 7(1)(a) of the basic Regulation, fees necessarily incurred to obtain the subsidy were deducted from the subsidy amount where justified claims were made. In accordance with Article 7(2) of the basic Regulation, this subsidy amount was allocated over the export turnover of the product concerned during the IP as appropriate denominator because the subsidy is contingent upon export performance and was not granted by reference to the quantities manufactured, produced, exported or transported.
(55)
The subsidy rate established in respect of this scheme for the company concerned during the IP was 2,94 %.
3.4. Export Promotion Capital Goods Scheme (‘EPCGS’)
(a) Legal basis
(56)
The detailed description of the EPCGS is contained in chapter 5 of the FT-policy 09-14 as well as in chapter 5 of the HOP I 09-14.
(b) Eligibility
(57)
Manufacturer-exporters, merchant-exporters ‘tied to’ supporting manufacturers and service providers are eligible for this scheme.
(c) Practical implementation
(58)
Under the condition of an export obligation, a company is allowed to import capital goods (new and second-hand capital goods) at a reduced rate of customs duty. To this end, the GOI issues an EPCGS licence upon application and payment of a fee. This scheme provides for a reduced import duty rate of 5 % applicable to all capital goods imported under this scheme. In order to meet the export obligation, the imported capital goods must be used to produce a certain amount of export goods during a certain period. Under FTP 09-14 the capital goods can be imported with 0 % duty rate under EPCGS but in such case the time period for fulfilment of the export obligation is shorter, i.e. 6 years instead of 8 years from Authorization issue-date. The EPCGS licence holder can also source the capital goods indigenously. In such case, the indigenous manufacturer of capital goods may avail himself of the benefit for duty free import of components required to manufacture such capital goods. Alternatively, the indigenous manufacturer can claim the benefit of deemed export in respect of supply of capital goods to an EPCGS licence holder.
(59)
It was found that all sampled exporting producers used this scheme during the IP.
(d) Conclusion on EPCG Scheme
(60)
The EPCGS provides subsidies within the meaning of Article 3(1)(a)(ii) and Article 3(2) of the basic Regulation. The duty reduction constitutes a financial contribution by the GOI since this concession decreases the GOI’s duty revenue, which would otherwise be due. In addition, the duty reduction confers a benefit upon the exporter because the duties saved upon import improve its liquidity.
(61)
Furthermore, the EPCGS is contingent in law upon export performance, since such licences cannot be obtained without a commitment to export. Therefore, it is deemed to be specific and countervailable under Article 4(4), first subparagraph, point (a) of the basic Regulation.
(62)
This scheme cannot be considered a permissible duty drawback system or substitution drawback system within the meaning of Article 3(1)(a)(ii) of the basic Regulation. Capital goods are not covered by the scope of such permissible systems, as set out in Annex I, item (i), to the basic Regulation because they are not consumed/incorporated in the production of the exported products.
(e) Calculation of the subsidy amount
(63)
The subsidy amount was calculated, in accordance with Article 7(3) of the basic Regulation, on the basis of the unpaid customs duty on imported capital goods spread across a period which reflects the normal depreciation period of such capital goods in the industry concerned. In accordance with the established practice, the amount so calculated, which is attributable to the IP, has been adjusted by adding interest during this period in order to reflect the full value of the benefit over time. The commercial interest rate during the investigation period in India was considered appropriate for this purpose. Where justified claims were made, fees necessarily incurred to obtain the subsidy were deducted in accordance with Article 7(1)(a) of the basic Regulation.
(64)
In accordance with Article 7(2) and 7(3) of the basic Regulation, this subsidy amount has been allocated over the appropriate export turnover during the IP as the appropriate denominator because the subsidy is contingent upon export performance and was not granted by reference to the quantities manufactured, produced, exported or transported.
(65)
The subsidy rates established in respect of this scheme for the companies concerned during the IP were 0,11 %, 0,16 % and 0,19 %.
3.5. Export Oriented Units Scheme (‘EOUS’)
(a) Legal basis
(66)
The details of the EOU scheme are contained in chapter 6 of the FT-policy 09-14 as well as in chapter 6 of the HOP I 09-14.
(b) Eligibility
(67)
With the exception of pure trading companies, all enterprises which, in principle, undertake to export their entire production of goods or services may be set up under the EOUS. Undertakings in the industrial sectors have to fulfil a minimum investment threshold in fixed assets to be eligible for the EOUS.
(c) Practical implementation
(68)
Export oriented units can be located and established anywhere in India.
(69)
An application for EOU status must include details for a period of the next five years on, inter alia, planned production quantities, projected value of exports, import requirements and indigenous requirements. Upon acceptance by the authorities of the company’s application, the terms and conditions attached to this acceptance will be communicated to the company. The agreement to be recognised as a company under EOUS is valid for a five-year period. The agreement may be renewed for further periods.
(70)
A crucial obligation of an EOU as set out in the FT-policy 09-14 is to achieve net foreign exchange (‘NFE’) earnings; i.e. in a reference period (5 years) the total value of exports has to be higher than the total value of imported goods.
(71)
Export oriented units are entitled to the following concessions:
(i)
exemption from import duties on all types of goods (including capital goods, raw materials and consumables) required for the manufacture, production, processing, or in connection therewith;
(ii)
exemption from excise duty on goods procured from indigenous sources;
(iii)
reimbursement of central sales tax paid on goods procured locally;
(iv)
the facility to sell part of production on the domestic market of up to 50 % of FOB value of exports, subject to fulfilment of positive NFE earnings upon payment of concessional duties, namely excise duties on finished products;
(v)
partial reimbursement of duty paid on fuel procured from domestic oil companies;
(vi)
exemption from income tax normally due on profits realised on export sales in accordance with Section 10B of the Income Tax Act for a 10-year period after starting its operations.
(72)
Units operating under this scheme are bonded under the surveillance of customs officials.
(73)
They are legally obliged to maintain a proper account of all imports, of the consumption and utilisation of all imported materials and of the exports made in accordance with the relevant paragraph of HOP I 09-14. These documents should be submitted periodically to the competent authorities in India through quarterly and annual progress reports.
(74)
However, ‘at no point in time an EOU shall be required to co-relate every import consignment with its exports, transfers to other units, sales in DTA (“domestic tariff area”) or stocks’, as the relevant section of the HOP I 09-14 states.
(75)
Domestic sales are dispatched and recorded on a self-certification basis. The dispatch process of export consignments of an EOU is supervised by a customs/excise official.
(76)
In the present case, the EOUS was used by one of the exporters in the sample. This exporter utilised the scheme to import raw materials, consumables and capital goods free of import duties, to procure goods domestically free of excise duty and to obtain sales tax reimbursement, and to sell part of its production on the domestic market. The exporter thereby availed of all benefits as described in recital (71) above under (i) to (vi). However, as regards income tax exemption pursuant to Section 10B of the Income Tax Act, the investigation revealed that, as from 1 April 2010, the company was no longer eligible for this exemption. Consequently, the income tax exemption provisions of the EOU were not further considered in the context of this investigation.
(77)
At a very late stage, the company which was found to operate as an EOU submitted detailed comments on the scheme, inter alia alleging that the various measures available within an EOU do not constitute countervailable subsidies. The analysis of these comments could not be concluded at this point in time; however, it will be duly dealt with in the subsequent stage of this investigation.
(d) Conclusions on the EOUS
(78)
The exemptions of an EOU from three types of import duties (‘basic customs duty’, ‘education cess on customs duty’ and ‘higher secondary education cess’) and the reimbursement of sales tax are financial contributions of the GOI within the meaning of Article 3(1)(a)(ii) of the basic Regulation. Government revenue which would be otherwise due in the absence of this scheme is forgone, thus, conferring a benefit upon the EOU within the meaning of Article 3(2) of the basic Regulation because it improved liquidity by not having to pay duties normally due and by obtaining a sales tax reimbursement.
(79)
In addition, the EOU cannot be considered as a permissible duty drawback system or substitution drawback system within the meaning of Article 3(1)(a)(ii) of the basic Regulation. It does not conform to the rules laid down in Annex I items (h) and (i), Annex II (definition and rules for drawback) and Annex III (definition and rules for substitution drawback) of the basic Regulation. The GOI did not effectively apply a verification system or a procedure to confirm whether and in what amounts inputs were consumed in the production of the exported product (Annex II(II)(4) of the basic Regulation and, in the case of substitution drawback schemes, Annex III(II)(2) of the basic Regulation). The verification system in place aims at monitoring the NFE earning obligation and not the consumption of imports in relation to the production of exported goods.
(80)
The exemption from excise duty and its import duty equivalent (‘EED’), however, do not lead to revenue forgone which is otherwise due. Excise and additional customs duty, if paid, could be used as a credit for its own future duty liabilities (the so-called ‘CENVAT mechanism’) which is a system comparable to VAT and which allows Indian companies to offset taxes on purchases with taxes payable on sales. Therefore, these duties are not definitive. By the means of ‘CENVAT’-credit only an added value bears a definitive duty, not the input materials.
(81)
Thus, only the exemption from basic customs duty, education cess on customs duty, higher secondary education cess and the central sales tax reimbursement, constitute subsidies within the meaning of Article 3 of the basic Regulation. They are contingent in law upon export performance, and therefore deemed to be specific and countervailable under Article 4(4), first subparagraph, point (a) of the basic Regulation. The export objective of an EOU as set out in chapter 6.1 of the FT-policy 09-14 is a conditio sine qua non to obtain the incentives.
(e) Calculation of the subsidy amount
(82)
Accordingly, the countervailable benefit is the remission of import duties (basic customs duty, education cess on customs duty, higher secondary education cess) normally due upon importation as well as the reimbursement of central sales tax, during the IP.
(i) Exemption from import duties (basic customs duty, education cess on customs duty, higher secondary education cess), reimbursement of central sales tax on raw materials and consumables
(83)
The subsidy amount for the exporter that are export oriented units was calculated on the basis of import duties forgone (basic customs duty, education cess on customs duty, higher secondary education cess) on the materials imported for the EOU as a whole and the sales tax reimbursed during the IP. Fees necessarily incurred to obtain the subsidy were deducted in accordance with Article 7(1)(a) of the basic Regulation from this sum to arrive at the subsidy amount as numerator. In accordance with Article 7(2) of the basic Regulation this subsidy amount has been allocated over the appropriate export turnover generated during the IP as appropriate denominator because the subsidy is contingent upon export performance and it was not granted by reference to the quantities manufactured, produced, exported or transported. The subsidy margin thus obtained for the company concerned was 2,68 %.
(ii) Exemption from import duties (basic customs duty, education cess on customs duty, higher secondary education cess) on capital goods
(84)
Capital goods are not physically incorporated into the finished goods. In accordance with Article 7(3) of the basic Regulation, the benefit to the concerned company has been calculated on the basis of the amount of unpaid customs duty on imported capital goods spread across a period which reflects the normal depreciation period of such capital goods in one of the investigated companies. The amount so calculated is then attributable to the IP and has been adjusted by adding interest during this period in order to reflect the value of the benefit over time and thereby establish the full benefit of this scheme to the recipient. The commercial interest rate during the investigation period in India was considered appropriate for this purpose. In accordance with Articles 7(2) and 7(3) of the basic Regulation, this subsidy amount has been allocated over the appropriate export turnover generated during the IP as appropriate denominator because the subsidy is contingent upon export performance and it was not granted by reference to the quantities manufactured, produced, exported or transported. The subsidy margin thus obtained for the company concerned was 0,05 %.
(85)
The total subsidy margin obtained under the EOUS for the company concerned amounts to 2,73 %.
3.6. Focus Product Scheme (‘FPS’)
(a) Legal basis
(86)
The detailed description of the scheme is contained in paragraphs 3.15 to 3.17 of the FT-policy 09-14 and chapters 3.9 to 3.11 of the HOP I 09-14.
(b) Eligibility
(87)
According to paragraph 3.15.2 of the FT-policy 09-14, exporters of notified products in Appendix 37D of HOP I 09-14 are eligible for this scheme.
(c) Practical implementation
(88)
An exporter of products included in the list of Appendix 37D of HOP I 09-14 can apply for FPS Duty Credit scrip equivalent to 2 % or 5 % of FOB value of exports. However, Special Focus product(s)/sector(s), covered under Table 2 and table 5 of the abovementioned Appendix 37D are entitled of a Duty Credit scrip equivalent to 5 % of FOB value of exports. The product concerned under investigation is included in these Special Focus products.
(89)
FPS is a post export scheme, i.e. a company must export to be eligible for benefits under this scheme. As a result, the company proceeds to file an on-line application to the relevant authority along with copies of the export order and invoice, the bank receipt showing payment of application fees, copy of the shipping bills and bank realization certificate for the receipt of payment or foreign inward remittance certificate in the case of direct negotiation of documents. In cases where the original copy of the shipping bills and/or bank realisation certificates have been submitted for claiming benefits under any other scheme, the company can submit self-attested copies quoting the relevant authority where the original documents have been submitted. The on-line application for FPS credits can cover a maximum of up to 50 shipping bills.
(90)
It was found that, in accordance with Indian accounting standards, FPS credits can be booked on an accrual basis as income in the commercial accounts, upon fulfilment of the export obligation. Such credits can be used for payment of customs duties on subsequent imports of any goods - except capital goods and goods where there are import restrictions. Goods imported against such credits can be sold on the domestic market (subject to sales tax) or used otherwise. FPS credits are freely transferable and valid for a period of 24 months from the date of issue.
(91)
It was found that two of the companies in the sample used this scheme during the IP.
(d) Conclusion on the FPS
(92)
The FPS provides subsidies within the meaning of Article 3(1)(a)(ii) and Article 3(2) of the basic Regulation. An FPS credit is a financial contribution by the GOI since the credit will eventually be used to offset import duties, thus decreasing the GOI’s duty revenue which would otherwise be due. In addition, the FPS credit confers a benefit upon the exporter because it improves its liquidity.
(93)
Furthermore, the FPS is contingent in law upon export performance, and therefore deemed to be specific and countervailable under Article 4(4)(a) of the basic Regulation.
(94)
This scheme cannot be considered a permissible duty drawback system or substitution drawback system within the meaning of Article 3(1)(a)(ii) of the basic Regulation since it does not conform to the rules laid down in Annex I item (i), Annex II (definition and rules for drawback) and Annex III (definition and rules for substitution drawback) of the basic Regulation. In particular, an exporter is under no obligation to actually consume the goods imported free of duty in the production process and the amount of credit is not calculated in relation to actual inputs used. Moreover, there is no system or procedure in place to confirm which inputs are consumed in the production process of the exported product or whether an excess payment of import duties occurred within the meaning of item (i) of Annex I, and Annexes II and III of the basic Regulation. Lastly, an exporter is eligible for the FPS benefits regardless of whether it imports any inputs at all. In order to obtain the benefit, it is sufficient for an exporter to simply export goods without demonstrating that any input material was imported. Thus, even exporters which procure all of their inputs locally and do not import any goods which can be used as inputs are still entitled to benefit from the FPS.
(e) Calculation of the subsidy amount
(95)
In accordance with Articles 3(2) and 5 of the basic Regulation, the amount of countervailable subsidies was calculated in terms of the benefit conferred on the recipient found to exist during the IP. In this regard, it was considered that the benefit is conferred on the recipient at the point in time when an export transaction is made under this scheme. At that moment, the GOI is liable to forego the customs duties, which constitutes a financial contribution within the meaning of Article 3(1)(a)(ii) of the basic Regulation. Once the customs authorities issue an export shipping bill which shows, inter alia, the amount of FPS credit which is to be granted for that export transaction, the GOI has no discretion as to whether or not to grant the subsidy. In the light of the above, it is considered appropriate to assess the benefit under the FPS as being the sums of the credits earned on export transactions made under this scheme during the IP.
(96)
Where justified claims were made, fees necessarily incurred to obtain the subsidy were deducted from the credits so established to arrive at the subsidy amount as numerator, pursuant to Article 7(1)(a) of the basic Regulation. In accordance with Article 7(2) of the basic Regulation this subsidy amount has been allocated over the total export turnover during the IP as appropriate denominator, because the subsidy is contingent upon export performance and it was not granted by reference to the quantities manufactured, produced, exported or transported.
(97)
The subsidy rate established in respect of this scheme for the two companies concerned during the IP was 4,80 %.
3.7. Export Credit Scheme (‘ECS’)
(a) Legal basis
(98)
The details of the scheme are set out in the Master Circular DBOD No. DIR.(Exp).BC. 06/04.02.002/2010-10 (Rupee/Foreign Currency Export Credit) of the Reserve Bank of India (‘RBI’), which is addressed to all commercial banks in India.
(b) Eligibility
(99)
Manufacturing exporters and merchant exporters are eligible for this scheme.
(c) Practical implementation
(100)
The ECS consists of two sub-schemes, the Pre-Shipment Export Credit Scheme (‘packing credit’), which covers credits provided to an exporter for financing the purchase, processing, manufacturing, packing and/or shipping of goods prior to export, and the Post-Shipment Export Credit Scheme, which provides for working capital loans with the purpose of financing export receivables. Since July 1, 2010, commercial banks apply a new Base Rate System applicable for all tenors of rupee export credit advances. As regards ECS in foreign currency, the Reserve Bank of India (RBI) sets maximum ceiling interest rates applicable to export credits which commercial banks can charge an exporter. The RBI also directs the banks to provide a certain amount of their net bank credit towards export finance.
(101)
As a result of the RBI Master Circular exporters can obtain export credits at preferential interest rates as compared with the interest rates for ordinary commercial credits (‘cash credits’), which are solely set under market conditions. The difference in rates might decrease for companies with good credit ratings. In fact, high rating companies might be in a position to obtain export credits and cash credits at the same conditions.
(102)
It was found that all the sampled exporting producers used this scheme during the IP.
(d) Conclusion on the ECS
(103)
The preferential interest rates of an ECS credit set by the RBI Master Circular mentioned in recital (98) can decrease the interest costs of an exporter as compared with credit costs purely set by market conditions and confer in this case a benefit within the meaning of Article 3(2) of the basic Regulation on such an exporter.
(104)
Despite the fact that the preferential credits under the ECS are granted by commercial banks, this benefit is a financial contribution by a government within the meaning of Article 3(1)(a)(iv) of the basic Regulation. In this context, it should be noted that neither Article 3(1)(a)(iv) of the basic Regulation nor Article 1.1(a)(1)(iv) of the Agreement on Subsidies and Countervailing Measures require a charge on the public accounts, e.g. reimbursement of the commercial banks by the GOI, to establish a subsidy, but only government direction to carry out functions illustrated in points (i), (ii) or (iii) of Article 3(1)(a) of the basic Regulation. The RBI is a public body and falls therefore under the definition of ‘government’ as set out in Article 2(b) of the basic Regulation. It is 100 % government-owned, pursues public policy objectives, e.g. monetary policy, and its management is appointed by the GOI. The RBI directs private bodies, within the meaning of the second indent of Article 3(1)(a)(iv) of the basic Regulation, since the commercial banks are bound by the conditions it imposes, inter alia, with regard to the setting of the interest rates on export credits mandated in the RBI Master Circular and the RBI provisions that commercial banks have to provide a certain amount of their net bank credit towards export finance. This direction obliges commercial banks to carry out functions mentioned in Article 3(1)(a)(i) of the basic Regulation, in this case to provide loans in the form of preferential export financing. Such direct transfer of funds in the form of loans under certain conditions would normally be vested in the government, and the practice differs, in no real sense, from practices normally followed by governments, within the meaning of Article 3(1)(a)(iv) of the basic Regulation. This subsidy is deemed to be specific and countervailable since the preferential interest rates are only available in relation to the financing of export transactions and are therefore contingent upon export performance, pursuant to Article 4(4), first subparagraph, point (a) of the basic Regulation.
(e) Calculation of the subsidy amount
(105)
The subsidy amount has been calculated on the basis of the difference between the interest paid for export credits used during the IP and the amount that would have been payable for ordinary commercial credits used by the company concerned. This subsidy amount (numerator) has been allocated over the total export turnover during the IP as the appropriate denominator in accordance with Article 7(2) of the basic Regulation because the subsidy is contingent upon export performance and it was not granted by reference to the quantities manufactured, produced, exported or transported.
(106)
The subsidy rates established in respect of this scheme for the companies concerned during the IP were 0,25 %, 0,31 % and 0,44 %.
3.8. Electricity Duty Exemption
(a) Legal basis
(107)
The scheme is included in the Package Scheme of Incentives 2007 of the Government of Maharashtra, Resolution No PSI-1707/(CR-50)/IND-8, dated 30 March 2007. Following the Amendments to the Package Scheme of Incentives 2007 issued by the Government of Maharashtra on 30 June 2011, an extension period has been provided until 31 August 2011.
(b) Eligibility
(108)
The abovementioned Resolution lists the categories of industries and enterprises which can be considered eligible for incentives under the 2007 scheme.
(c) Practical implementation
(109)
In order to encourage the dispersal of industries to the less developed areas, the Maharashtra Government has provided a package of incentives to new/expansion industrial units set up in the developing region of the Maharashtra State. For the purpose of the Scheme, Annexure I to the Resolution classifies the area of the State eligible for incentives. However, the incentives under the 2007 Scheme cannot be claimed unless an Eligibility Certificate has been issued under the 2007 Scheme by the Implementing Agency and the eligible unit has complied with the stipulations/conditions of the Eligibility Certificate. An Eligibility Certificate is issued by the Implementing Agency with effect from the date of commencement of commercial production of the eligible unit.
(110)
Exemption from Electricity Duty is granted to eligible new units set up in specified areas for a period of 15 years. In other parts of the State, 100 % Exported Oriented Units (EOUs), Information Technology (IT) and Bio-Technology (BT) units will also be exempted from payment of Electricity Duty for a period of 10 years.
(111)
During the investigation it was found that one company in the sample, being an EOU located in Maharashtra, benefited from this scheme during the IP.
(d) Conclusion on the Electricity Duty Exemption
(112)
The exemption from the Electricity Duty is a subsidy within the meaning of Article 3(1)(a)(i) and Article 3(2) of the basic Regulation, since it constitutes a financial contribution of the GOI which conferred a benefit upon the investigated exporters.
(113)
The subsidy scheme is specific within the meaning of Article 4(3) of the basic Regulation given that the legislation itself, pursuant to which the granting authority operates, limited the access to this scheme to certain enterprises within a designated geographical region.
(114)
Consequently, the subsidy should be considered countervailable.
(e) Calculation of the subsidy amount
(115)
In accordance with Articles 3(2) and 5 of the basic Regulation, the amount of countervailable subsidy is calculated in terms of the benefit conferred on the recipient in relation to the product concerned, which is found to exist during the IP. This amount (numerator) has been allocated over the total sales turnover of the product concerned of the exporting producer during the IP, because the subsidy is not contingent upon export performance and was not granted by reference to the quantities manufactured, produced, exported or transported, pursuant to Article 7(2) of the basic Regulation.
(116)
The subsidy rate established with regard to this scheme during the IP for the company concerned amounts to 0,09 %.
3.9. Amount of countervailable subsidies
(117)
Based on the findings, as summarised in the below table, the total amounts of countervailable subsidies, expressed ad valorem, were found to range from 3,2 % to 16,5 %:
Table 1
Scheme
EPCGS
DEPBS
AAS
EOUS
ECS
FPS
Electricity duty exemption
Total
Company
Viraj Profiles Ltd.
0,16 %
2,73 %
0,25 %
0,09 %
3,2 %
Raajratna Ventures Ltd.
0,19 %
4,70 %
2,94 %
0,44 %
4,80 %
13,0 %
Agarwal Fastners Pvt. Ltd.
0,11 %
6,53 %
0,31 %
4,80 %
11,7 %
Cooperating non-sampled companies
0,16 %
5,53 %
2,94 %
0,25 %
4,80 %
13,6 %
Other companies
0,16 %
5,53 %
2,94 %
2,73 %
0,25 %
4,80 %
0,09 %
16,5 %
(118)
In accordance with Article 15(3) of the basic Regulation, the subsidy margin for the cooperating companies not included in the sample, calculated on the basis of the weighted average subsidy margin established for each of the programmes which benefit the cooperating companies in the sample, is 13,6 %. For the purpose of calculating the weighted average subsidy margin for the sample, the subsidy amounts found for the EOUS and the electricity duty exemption under the Package Scheme of Incentives of the Government of Maharashtra (i.e. applicable to EOUs only) were excluded from the calculation as it was found that the scope of these subsidy schemes would not cover the two cooperating non-sampled companies. In particular, with regards to the EOU, it is not possible to cumulate EOU-related benefits with benefits under the other schemes. As regards the electricity duty exemption, this is only available to EOUs or to firms located in certain regions of Maharashtra. Therefore, the universe of beneficiaries under this scheme is too limited for it to be considered applicable to the non-sampled companies.
(119)
With regard to all other exporters in India, the Commission first established the level of cooperation. As mentioned in recital (10) above, the comparison between Eurostat import data and the volume of exports to the Union of the product concerned reported for the investigation period by the cooperating companies or groups with exports of the product concerned to the Union during the investigation period shows that the cooperation of Indian exporting producers was very high, close to 100 %. Given this high level of cooperation, the subsidy rate for all non-cooperating companies is set at the level of the weighted average subsidy margin established for each of the programmes which benefit the cooperating companies in the sample, i.e. 16,5 %.
4. UNION INDUSTRY
4.1. Union production
(120)
All available information concerning Union producers, including information provided in the complaint, data collected from Union producers before and after the initiation of the investigation, and the verified questionnaire responses of the sampled Union producers, was used in order to establish the total Union production.
(121)
On that basis, the total Union production was estimated to be around 52 000 tonnes during the IP. This figure includes the production of all Union producers that made themselves known and the estimated production volume of producers that did not come forward in the proceeding.
(122)
As indicated in recital (14) above sampling was applied for investigating Union producers. Of the 15 Union producers who provided data prior to the initiation of the proceeding, a sample of five companies was selected. Subsequently, as explained in recital (16) above, one company decided not to cooperate in the investigation. The remaining cooperating sampled companies represented around 32 % of the total estimated Union production during the IP and were deemed to be representative of the Union Industry. The sampled companies are the main producers and are located in France and Italy where the largest volume of the product concerned is manufactured.
4.2. Union industry
(123)
All known Union producers referred to in recital (120) above are deemed to constitute the Union industry within the meaning of Article 9(1) and Article 10(8) of the basic Regulation and will hereinafter be referred to as the ‘Union industry’.
5. INJURY
5.1. Preliminary remarks
(124)
The relevant Eurostat import statistics, together with data provided in the complaint and data collected from Union producers before and after the initiation of the investigation, including the verified questionnaire responses of the sampled Union producers were used also in the evaluation of the relevant injury factors.
(125)
The injury analysis with regard to macroeconomic data, such as production capacity, capacity utilization, sales volume, market share, growth, employment and productivity is based on the data of the Union industry as a whole.
(126)
The injury analysis with regard to microeconomic data such as transaction prices, profitability, cash flow, investment and return on investment, ability to raise capital, stocks, and wages, is based on the data of the sampled Union producers.
(127)
The four sampled Union producers were also sampled in the expiry review of the anti-dumping measures applicable to imports of SSF originating in China and Taiwan, concluded on 7 January 2012 (4). In that review one other company, which was not sampled in the present investigation, was included in the sample. Given that the period considered for the injury analysis overlaps with that of the expiry review, data for the years 2008 and 2009 are identical except for that of one company. By disclosing figures for 2008 and 2009 it would be possible to deduce the figures of the company which was not included in the sample in the present case. Therefore, micro indicators such as stocks, wages, investments, cash flow, return on investments and profitability have been indexed.
5.2. Union consumption
(128)
Union consumption was established on the basis of the sales volume of the Union industry in the Union as provided in the complaint and cross checked by the replies to the sampling questionnaires and the verified data obtained from the sampled producers. In addition, the volume of imports based on data from Eurostat for the period considered was also taken into account.
(129)
On this basis the Union consumption developed as follows:
Table 2
2008
2009
2010
IP
Union consumption (tonnes)
120 598
101 143
122 345
131 457
Index (2008 = 100)
100
84
101
109
Source:
Eurostat, complaint data and questionnaire replies.
(130)
Total consumption on the EU market increased by 9 % during the period considered. Between 2008 and 2009 there was a drastic decrease by 16 %, allegedly due to the global negative effects of the economic crisis on the market, after which consumption recovered again by 21 % between 2009 and 2010 and further by 7 % between 2010 and the IP.
5.3. Imports from the country concerned
(131)
Imports into the Union from India developed as follows during the period considered:
Table 3
2008
2009
2010
IP
Volume of imports from India (tonnes)
14 546
18 883
21 914
24 072
Index (2008 = 100)
100
130
151
165
Market share
12,1 %
18,7 %
17,9 %
18,3 %
Index (2008 = 100)
100
155
149
152
Source:
Eurostat and questionnaire replies from exporting producers.
(132)
Imports from India increased significantly by 65 % over the period considered. This increase was strongest between 2008 and 2009 when imports surged by 30 % and when consumption decreased by 16 %. On a year to year basis, Indian imports continued to increase during 2010 (+ 16 %) and during the IP (+ 10 %).
5.3.1. Prices of imports and price undercutting
Table 4
Imports from India
2008
2009
2010
IP
Average price in EUR/tonne
3 531
2 774
2 994
3 216
Index (2008 = 100)
100
79
85
91
Source:
Eurostat and questionnaire replies from sampled EU producers.
(133)
Average prices of imports from India decreased overall by 9 % during the period considered. This explains the increase in the market share of India from 12,1 % to 18,3 % over the same period. The highest increase occurred between 2008 and 2009, when Indian exporters gained more than 6 percentage points of market share.
(134)
In order to determine price undercutting during the IP, the weighted average sales prices per product type of the sampled Union producers charged to unrelated customers on the Union market, adjusted to an ex-works level, were compared to the corresponding weighted average prices of the imports from India to the first independent customer on the Union market, established on a CIF basis, with appropriate adjustments for the existing customs duties and post-importation costs.
(135)
The price comparison was made on a type-by-type basis for transactions at the same level of trade, duly adjusted where necessary, and after deduction of rebates and discounts. The result of the comparison, when expressed as a percentage of the sampled Union producers’ turnover during the IP, showed price undercutting ranging between 3 % and 13 %.
5.4. Economic situation of the Union industry
(136)
In accordance with Article 8(4) of the basic Regulation, the examination of the impact of the subsidised imports from India on the Union industry included an evaluation of all economic indicators established for the Union industry over the period considered.
5.4.1. Production, production capacity and capacity utilization
Table 5
2008
2009
2010
IP
Production volume (tonnes)
69 514
56 396
62 213
51 800
Index (2008 = 100)
100
81
89
75
Production capacity (tonnes)
140 743
127 200
128 796
111 455
Index (2008 = 100)
100
90
92
79
Capacity utilisation
49 %
44 %
48 %
46 %
Index (2008 = 100)
100
90
98
94
Source:
Total Union Industry.
(137)
The table above shows that production decreased significantly by 25 % over the period considered. In line with a decrease in demand, production decreased sharply by 19 % in 2009, after which it recovered by around 10 % in 2010. In the IP, although the Union consumption increased by 7 %, Union production decreased again by around 17 % compared to the previous year.
(138)
The production capacity of the Union industry decreased by around 21 % over the period considered. Capacity utilisation also decreased over the period considered, constantly remaining below 50 %.
5.4.2. Sales volume and market share
Table 6
2008
2009
2010
IP
Sales volume (tonnes)
56 042
44 627
45 976
48 129
Index (2008 = 100)
100
80
82
86
Market share
46,5 %
44,1 %
37,6 %
36,6 %
Index (2008 = 100)
100
95
81
79
Source:
Total Union Industry.
(139)
In the context of an increasing consumption (+ 9 %), sales volume of the like product when sold to the first independent customer in the Union decreased by 14 % over the period considered. Consequently market share dropped from 46,5 % in 2008 to 36,6 % in the IP. Following sharp decrease in sales volume in 2009 (- 20 %), it recovered slightly in 2010 and in the IP.
5.4.3. Growth
(140)
Union consumption increased by 9 % between 2008 and the IP. However, sales volume and market share of the Union industry decreased in the same period, by 14 % and 21 % respectively. At the same time imports from India increased significantly by 65 %.
5.4.4. Employment
Table 7
2008
2009
2010
IP
Number of employees
1 007
863
821
761
Index (2008 = 100)
100
86
82
76
Productivity (unit/employee)
Index (2008 = 100)
100
95
110
99
Source:
Total Union Industry.
(141)
Due to the downsizing activities of the Union industry, the number of employees was reduced accordingly during the period considered by 24 %. Between 2008 and the IP labour costs per employee increased by 6 %.
(142)
Productivity of the Union industry workforce, measured as output per person employed per year, decreased slightly by 1 % over the period considered. It reached its lowest level in 2009, after which it started to recover towards the IP.
5.4.5. Average unit prices in the Union
Table 8
2008
2009
2010
IP
Unit price in EU to unrelated customers
(Euro per tonne)
4 336
2 792
3 914
4 244
Index (2008 = 100)
100
64
90
98
Source:
Questionnaire replies sampled producers.
(143)
Average sales prices decreased by 2 % over the period considered. In 2009 the Union industry was forced to reduce its sales prices by 36 %, in the context of the economic downturn and of a sharp decrease of import prices from India (- 21 %). During 2010 and the IP the Union industry sales prices recovered again.
(144)
The investigation showed that the decrease in sales prices in 2009 reflected the decrease in costs which dropped by 18 % compared to 2008 levels. This decrease in costs was mainly due to the decrease in raw material prices, especially those of nickel, which has an unstable price dynamic. However, the Union industry was forced to decrease its sales prices more than the decrease in costs, in view of the expansion of the low-priced Indian imports in 2009.
5.4.6. Profitability, cash flow, investments, return on investments and ability to raise capital
Table 9
2008
2009
2010
IP
Profitability of EU sales (% of net sales)
Index (2008 = 100)
- 100
- 442
-74
-24
Cash Flow
Index (2008 = 100)
- 100
-1 827
-40
171
Investments (EUR)
Index (2008 = 100)
100
29
59
6
Return on Investments
Index (2008 = 100)
- 100
- 284
-59
-28
Source:
Questionnaire replies sampled EU producers.
(145)
The investigation showed that, even if the decrease in sales prices partly reflected the decrease in costs, the price of the Union industry was under pressure by the imports of SSF from India. The profitability of the Union industry was negative since the beginning of the period concerned. Especially in 2009 the Union industry was forced to decrease its sales prices more than the decrease in costs, in view of the expansion of the low-priced Indian imports. This lead to a significant deterioration of profitability in that year. However, in 2010 and the IP profitability improved, but it still remained negative.
(146)
Cash flow, which is the ability of the industry to self-finance its activities, followed a similar trend as profitability. It reached its lowest level in 2009, after which it showed an increasing trend and turned positive in the IP.
(147)
After making investments in 2008 in the production of SSF, investments decreased by about 94 % during the period considered. The return on investment showed a similar negative development in line with the negative results achieved by the Union industry over the period considered and remained always negative.
(148)
The evolution of profitability, the cash flow and the low level of investments points to the fact that the sampled EU producers may have experienced difficulties to raise capital.
5.4.7. Stocks
Table 10
2008
2009
2010
IP
Closing stock of Union industry
Index (2008 = 100)
100
92
100
103
Source:
Questionnaire reply.
(149)
The stock level of the sampled Union industry increased by 3 % during the period considered. In 2009 the level of closing stock decreased by 8 %; afterwards, in 2010 and in the IP it increased by 8 % and 3 % respectively.
5.4.8. Magnitude of the subsidy margin
(150)
Given the volume, market share and prices of the subsidised imports from India, the impact on the Union industry of the actual subsidy margins cannot be considered to be negligible.
5.5. Conclusion on injury
(151)
The investigation showed that most injury indicators such as production (- 25 %), capacity utilisation (- 6 %), sales volume (- 14 %), market share (- 21 %), and employment (- 24 %) deteriorated during the period considered. In the context of an increasing consumption, both sales volume and market share dropped. Sales volume recovered slightly in 2010 and the IP when compared to 2009; however, the Union industry was unable to regain its lost market share in view of the expansion of the Indian imports which increased steadily over the period considered, at prices constantly undercutting those of the Union industry.
(152)
Furthermore, the injury indicators related to the financial performance of the Union industry, such as cash flow and profitability were seriously affected. This means that the ability of the Union industry to raise capital was undermined.
(153)
In the light of the foregoing, it was concluded that the Union industry suffered material injury within the meaning of Article 8(5) of the basic Regulation.
6. CAUSATION
6.1. Introduction
(154)
In accordance with Article 8(5) and 8(6) of the basic Regulation, it was examined whether the subsidised imports originating in India have caused injury to the Union industry to a degree that enables it to be classified as material. Known factors other than the subsidised imports, which could at the same time be injuring the Union industry, were also examined to ensure that possible injury caused by these other factors was not attributed to the subsidised imports.
6.2. Effect of the subsidised imports
(155)
The investigation showed that the Union consumption increased by 9 % over the period considered, while sales volume of the Union industry decreased by 14 % and market share dropped by 21 %. At the same time the subsidised imports from India increased dramatically by 65 %, increasing their market share by 52 %.
(156)
In 2010 and the IP Union consumption increased in line with the general economic recovery. However, sales volume of the Union industry increased only slightly in 2010 (+ 3 %) and in the IP (+ 4,7). On the other hand, the investigation showed an annual increase in Indian imports by 16 % in 2010 and 10 % in the IP.
(157)
The subsidised imports from India exerted pressure on the Union industry particularly in 2009, when they grew by 30 % compared to 2008 and gained 6.6 percentage points in market share. In the same year, sales of the Union industry decreased by 20 %.
(158)
With regard to price pressure in 2009, average import prices from India decreased by 21 % forcing the Union industry to decrease its sales prices by 36 %. This decrease was more than the decrease in costs. This situation led to a significant deterioration in profitability which dropped dramatically in 2009.
(159)
Prices of imports from India decreased overall by 9 % in the period considered, remaining always lower than import prices from the rest of the world and sales prices of the Union industry.
(160)
Based on the above it is concluded that the massive increase of the subsidised imports from India at prices constantly undercutting those of the Union industry have had a determining role in the material injury suffered by the Union industry, which is reflected in its poor financial situation, the significant drop in sales volume and market share and the deterioration of almost all injury indicators.
6.3. Effect of other factors
6.3.1. Imports from other third countries
Table 11
2008
2009
2010
IP
Volume of imports from other third countries in tonnes
50 010
37 633
54 454
59 255
Index (2008 = 100)
100
75
109
118
Market share of imports from other third countries
41,5 %
37,2 %
44,5 %
45,1 %
Index (2008 = 100)
100
90
107
109
Average price of imports from other third countries in EUR/tonne
5 380
5 236
5 094
5 234
Index (2008 = 100)
100
97
95
97
Volume of imports from Malaysia (tonnes)
13 712
9 810
9 611
9 966
Market share of imports from Malaysia
11,4 %
9,7 %
7,9 %
7,6 %
Average price of imports from Malaysia in EUR/tonne
4 203
2 963
3 324
3 633
Volume of imports from Philippines (tonnes)
7 046
5 406
15 576
18 149
Market share of imports from Philippines
5,8 %
5,3 %
12,7 %
13,8 %
Average price of imports from Philippines in EUR/tonne
4 645
3 474
3 714
3 912
Volume of imports from the People’s Republic of China (tonnes)
2 332
2 452
3 217
3 288
Market share of imports from the People’s Republic of China
1,9 %
2,4 %
2,6 %
2,5 %
Average price of imports from the People’s Republic of China in EUR/tonne
4 004
4 561
5 272
5 648
Volume of imports from Taiwan (tonnes)
4 304
3 703
6 451
6 640
Market share of imports from Taiwan
3,6 %
3,7 %
5,3 %
5,1 %
Average price of imports from Taiwan in EUR/tonne
5 092
4 719
4 755
4 943
Source:
Eurostat
(161)
Based on Eurostat data, the volume of imports into the Union of SSF originating in other third countries increased by 18 % during the period considered. At the same time, average import prices decreased by about 3 % during the period considered and their market share increased by about 9 %.
(162)
There have been anti-dumping measures in force on imports of SSF from the People’s Republic of China and Taiwan as of 19 November 2005. Despite the measures, these imports have increased significantly over the period considered, although market shares remained rather modest, at 2,5 % and 5,1 % respectively in the IP. Other main sources of imports are the Philippines and Malaysia. Imports especially from the Philippines increased significantly over the period considered, increasing their market share from 5,8 % in 2008 to 13,8 % in the IP.
(163)
As regards Malaysia, there was a decreasing trend over the period considered, however, imports still had a market share of 7,6 % in the IP. Import volume from the Philippines increased significantly during the period considered. However, as mentioned below the average import price was much higher, namely, about 20 %, than the average price of the Indian SSF.
(164)
With regard to import prices, average prices of imports from other third countries remained quite stable over the period considered and were always above the average sales prices of the Union industry and the average import prices from India.
(165)
On the basis of the above, it was provisionally concluded that imports from other third countries did not break the causal link between the impact of the subsidised imports from India and the material injury suffered by the Union industry.
6.3.2. Economic crisis
(166)
The economic crisis partially explains the contraction of the Union consumption in 2009. However, it is noteworthy that despite the decrease of 16 % in consumption in 2009, the volume of Indian imports increased by 30 %.
(167)
In 2010 and the IP Union consumption increased in line with the general economic recovery. However, sales volume of the Union industry increased only slightly, by 3 % in 2010 and by 4,7 % in the IP This compares to an annual increase in Indian imports by 16 % and 10 % respectively.
(168)
Under normal economic conditions and in the absence of strong price pressure and increased import levels from the subsidised imports, the Union industry might have had some difficulty in coping with the decrease in consumption and the increase in fixed costs per unit due to the decreased capacity utilisation it experienced. However, the subsidised imports have intensified the effect of the economic downturn and even during the general economic recovery, the Union industry was unable to recover and to regain the market share lost to the Indian imports.
(169)
Therefore, although the economic crisis 2008-2009 may have contributed to the Union industry’s poor performance, it cannot be considered to have an impact such as to break the causal link between the subsidised imports and the injurious situation of the Union industry.
6.3.3. Export performance of the sampled Union industry
Table 12
2008
2009
2010
IP
Export sales in tonnes
967
689
933
884
Index (2008 = 100)
100
71
97
91
Unit selling price in euro
4 770
3 060
4 020
4 313
Index (2008 = 100)
100
64
84
90
(170)
During the period considered the volume of export sales of the sampled Union industry decreased by 9 % while average export prices dropped by 10 %. While it cannot be excluded that the negative trend in the export performance may have had a further negative impact on the Union industry, it is considered that, given the low volume of exports in relation to sales on the Union market, the impact does not break the causal link between the subsidised imports and the injury found.
6.4. Conclusion on causation
(171)
The above analysis demonstrated that there was a substantial increase over the period considered in the volume and market share of the low-priced, subsidised imports originating in India. In addition, it was found that these imports were constantly undercutting the prices charged by the Union industry on the Union market.
(172)
This increase in volume and market share of the subsidised Indian imports was continuous, even during 2009, when Union consumption decreased by 16 %, and coincided with the negative development in the market share of the Union industry during the same period.
(173)
Starting from 2008, in the context of the economic slowdown and a sharp decrease in Union consumption, the Indian exporting producers managed to significantly increase their market share. This coincided with a negative development in the market share of the Union industry and a sharp decrease in profitability and other financial indicators. Over the period considered, the surge in the low-priced subsidised imports from India, which were constantly undercutting the prices of the Union industry, had an overall negative impact on the financial situation of the Union industry. Even if the situation improved slightly towards the IP, the Union industry was unable to regain its lost market share and profitability remained negative.
(174)
The analysis of the other known factors, including the economic crisis, which could have caused injury to the Union industry showed that these factors did not break the causal link established between the subsidised imports from India and the injury suffered by the Union industry.
(175)
Based on the above analysis, it was provisionally concluded that the subsidised imports from India have caused material injury to the Union industry within the meaning of Article 8(5) of the basic Regulation.
7. UNION INTEREST
7.1. Preliminary remark
(176)
In accordance with Article 31 of the basic Regulation, the Commission examined whether, despite the conclusion on injurious subsidisation, compelling reasons existed for concluding that it is not in the Union interest to adopt measures in this particular case. The determination of the Union interest was based on an appreciation of all the various interests involved, including those of the Union industry, importers, and users of the product concerned.
7.2. Interest of the Union industry
(177)
The Union industry has suffered material injury caused by the subsidised imports from India. It is recalled that most of the injury indicators showed a negative trend during the period considered. In the absence of measures, a further deterioration in the Union industry’s situation appears unavoidable.
(178)
It is expected that the imposition of provisional countervailing duties will restore effective trade conditions on the Union market, allowing the Union industry to align the prices of the product investigated to reflect the costs of the various components and the market conditions. It can also be expected that the imposition of provisional measures would enable the Union industry to regain at least part of the market share lost during the period considered, with a further positive impact on its profitability and overall financial situation.
(179)
Should measures not be imposed, further losses in market share could be expected and the Union industry would remain loss-making. This would be unsustainable in the medium to long-term. In view of the losses incurred and the high level of investment in production made at the beginning of the period considered it can be expected that most Union producers would be unable to recover their investments should measures not be imposed. In addition, it is expected that the imposition of countervailing measures will help to maintain employment which deteriorated constantly over the period considered.
(180)
It is therefore provisionally concluded that the imposition of countervailing duties would be in the interest of the Union industry.
7.3. Interest of users and importers
(181)
There was no cooperation by users in this investigation; 20 users were contacted but none of them replied to the questionnaires sent to them. As regards importers, questionnaires were sent to two unrelated importers which expressed their willingness to cooperate, but no reply was received.
(182)
It is recalled that also in previous investigations on the same product, cooperation from users has been very limited. In the recent expiry review of the anti-dumping measures applicable to imports of SSF originating in the People’s Republic of China and Taiwan the same users were contacted but none of them cooperated in that investigation either (5).
(183)
According to the complaint, the impact on users would be negligible, should measures be imposed on imports of SSF from India, given that SSF represents only a fraction of their total cost. An estimate was given in the complaint for the proportion of the cost of SSF in manufacturing a car and a washing machine/dishwasher. In both cases it was concluded that SSF represents a negligible proportion of the total cost of manufacturing of these products.
(184)
In view of the low capacity utilisation of the Union industry (46 % in the IP) there would not be any risk of shortage of supply on the market, if measures were to be imposed against Indian imports. Furthermore, there are other sources of supply, such as imports of SSF from other countries, which are not subject to any measures.
(185)
Finally, the level of measures proposed is moderate and therefore it is expected that imports from India will continue to enter the EU market, albeit at fair prices.
7.4. Conclusion on Union interest
(186)
In view of the above, it is provisionally concluded that based on the information available concerning the Union interest, there are no compelling reasons against the imposition of provisional measures on imports of the product concerned originating in India.
8. PROVISIONAL COUNTERVAILING MEASURES
8.1. Injury elimination level
(187)
In view of the conclusions reached with regard to subsidisation, injury, causation and Union interest, provisional countervailing measures should be imposed in order to prevent further injury being caused to the Union industry by the subsidised imports.
(188)
For the purpose of determining the level of these measures, account was taken of the subsidy margins found and the amount of duty necessary to eliminate the injury sustained by the Union industry, without exceeding the subsidy margin found.
(189)
When calculating the amount of duty necessary to remove the effects of the injurious subsidisation, it was considered that any measures should allow the Union industry to cover its costs of production and to obtain a profit before tax that could be reasonably achieved by an industry of this type in the sector under normal conditions of competition, i.e. in the absence of subsidised imports, on sales of the like product in the Union. It is considered that the profit that could be achieved in the absence of the subsidised imports should be based on the average pre-tax profit margin of the sampled Union producers in the year 2007, i.e. prior to the period considered when the industry was still profitable. It is thus considered that a profit margin of 7 % of turnover could be regarded as an appropriate minimum which the Union industry could have expected to obtain in the absence of injurious subsidisation.
(190)
On this basis, a non-injurious price was calculated for the Union industry for the like product. The non-injurious price was obtained by adjusting the sales prices of the sampled Union producers by the actual profit/loss made during the IP and by adding the above mentioned profit margin.
(191)
The necessary price increase was then determined on the basis of a comparison of the weighted average import price of the cooperating exporting producers in India, as established for the price undercutting calculations, with the non-injurious price of the products sold by the Union industry on the Union market during the IP. Any difference resulting from this comparison was then expressed as a percentage of the average total CIF import value.
8.2. Provisional measures
(192)
In the light of the foregoing, it is considered that, in accordance with Article 12(1) of the basic Regulation, provisional countervailing measures should be imposed in respect of imports originating in India at the level of the lower of the subsidy and the injury margins, in accordance with the lesser duty rule.
(193)
On the basis of the above, the countervailing duty rates have been established by comparing the injury elimination margins and the subsidy margins. Consequently, the proposed countervailing duty rates are as follows:
Company
Subsidy margin
Injury margin
Provisional CVD rate
Agarwal Fastners Pvt. Ltd.
11,7 %
20,9 %
11,7 %
Raajratna Ventures Ltd.
13,0 %
13,7 %
13,0 %
Viraj Profiles Limited
3,2 %
27,7 %
3,2 %
Cooperating non-sampled companies
13,6 %
17,3 %
13,6 %
All other companies
16,5 %
20,9 %
16,5 %
(194)
The individual company countervailing duty rates specified in this Regulation were established on the basis of the findings of the present investigation. Therefore, they reflect the situation found during that investigation with respect to these companies. These duty rates (as opposed to the country-wide duty applicable to ‘all other companies’) are thus exclusively applicable to imports of products originating in India and produced by the companies and thus by the specific legal entities mentioned. Imported products produced by any other company not specifically mentioned in the operative part of this Regulation, including entities related to those specifically mentioned, cannot benefit from these rates and shall be subject to the duty rate applicable to ‘all other companies’.
(195)
Any claim requesting the application of these individual company countervailing duty rates (e.g. following a change in the name of the entity or following the setting up of new production or sales entities) should be addressed to the Commission (6) forthwith with all relevant information, in particular any modification in the company’s activities linked to production, domestic and export sales associated with, for example, that name change or that change in the production and sales entities. If appropriate, the Regulation will accordingly be amended by updating the list of companies benefiting from individual duty rates.
9. DISCLOSURE
(196)
The above provisional findings will be disclosed to all interested parties which will be invited to make their views known in writing and request a hearing. Their comments will be analysed and taken into consideration where warranted before any definitive determinations are made. Furthermore, it should be stated that the findings concerning the imposition of countervailing duties made for the purposes of this Regulation are provisional and may have to be reconsidered for the purposes of any definitive findings,
HAS ADOPTED THIS REGULATION:
Article 1
1. A provisional countervailing duty is hereby imposed on imports of stainless steel fasteners and parts thereof currently falling within CN codes 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 and 7318 15 70 and originating in India.
2. The rate of the provisional countervailing duty applicable to the net, free-at-Union-frontier price, before duty, of the product described in paragraph 1 and manufactured by the companies below shall be:
Company
Rate of duty (%)
TARIC additional code
Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Thane, Maharashtra
11,7
B266
Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Gujarat
13,0
B267
Viraj Profiles Limited, Boisar, Thane, Maharashtra
3,2
B268
Companies listed in the Annex
13,6
B269
All other companies
16,5
B999
3. The release for free circulation in the Union of the product referred to in paragraph 1 shall be subject to the provision of a security equivalent to the amount of the provisional duty.
4. Unless otherwise specified, the provisions in force concerning customs duties shall apply.
Article 2
1. Without prejudice to Article 30 of Council Regulation (EC) No 597/2009, interested parties may request disclosure of the essential facts and considerations on the basis of which this Regulation was adopted, make their views known in writing and apply to be heard orally by the Commission within one month of the date of entry into force of this Regulation.
2. Pursuant to Article 31(4) of Council Regulation (EC) No 597/2009, the parties concerned may comment on the application of this Regulation within one month of the date of its entry into force.
Article 3
This Regulation shall enter into force on the day following that of its publication in the Official Journal of the European Union.
Article 1 of this Regulation shall apply for a period of four months.
This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States.
Done at Brussels, 9 February 2012.