VERORDNUNG (EG) Nr. 492/2008 DER KOMMISSION
vom 3. Juni 2008
zur Einführung eines vorläufigen Antidumpingzolls auf die Einfuhren von Mononatriumglutamat mit Ursprung in der Volksrepublik China
DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN -
gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft,
gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 384/96 des Rates vom 22. Dezember 1995 über den Schutz gegen gedumpte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft gehörenden Ländern (1) („Grundverordnung“), insbesondere auf Artikel 7,
nach Anhörung des Beratenden Ausschusses,
in Erwägung nachstehender Gründe:
1. VERFAHREN
1.1 Einleitung
(1)
Am 5. September 2007 kündigte die Kommission mit einer Bekanntmachung („Einleitungsbekanntmachung“) im Amtsblatt der Europäischen Union (2) die Einleitung eines Antidumpingverfahrens betreffend die Einfuhren von Mononatriumglutamat („MNG“) mit Ursprung in der Volksrepublik China („VR China“ oder „betroffenes Land“) an.
(2)
Das Verfahren wurde auf einen Antrag hin eingeleitet, der am 23. Juli 2007 von Ajinomoto Foods Europe S.A.S. eingereicht wurde, einem Unternehmen, auf das 100 % der gesamten Gemeinschaftsproduktion von MNG entfallen. Der Antrag enthielt Anscheinsbeweise für das Vorliegen von Dumping bei der genannten Ware und für eine dadurch verursachte bedeutende Schädigung des einzigen Gemeinschaftsherstellers; diese Beweise wurden als ausreichend für die Einleitung eines Verfahrens angesehen.
1.2 Von dem Verfahren betroffene Parteien
(3)
Die Kommission unterrichtete den Antragsteller, die bekanntermaßen betroffenen ausführenden Hersteller, Einführer, Zulieferer und Verwender und die Vertreter des betroffenen Landes offiziell über die Einleitung des Verfahrens. Die interessierten Parteien erhielten Gelegenheit, innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Frist ihren Standpunkt schriftlich darzulegen und eine Anhörung zu beantragen.
(4)
Der Antragsteller, ausführende Hersteller, Einführer, Verwender und Verwenderverbände gaben Stellungnahmen ab. Alle interessierten Parteien, die einen entsprechenden Antrag stellten und nachwiesen, dass besondere Gründe für ihre Anhörung sprachen, wurden gehört.
(5)
In der Einleitungsbekanntmachung kündigte die Kommission an, dass sie in Anbetracht der offensichtlich großen Zahl der ausführenden Hersteller in der VR China und der Einführer in der Gemeinschaft möglicherweise mit Stichproben arbeiten werde. Da aber die Zahl der ausführenden Hersteller in der VR China und der Einführer in der Gemeinschaft, die sich zur Mitarbeit bereit erklärten, niedriger war als erwartet, wurde ein Stichprobenverfahren nicht für notwendig erachtet.
(6)
Damit die ausführenden Hersteller in der VR China, sofern sie es wünschten, Anträge auf Marktwirtschaftsbehandlung („MWB“) bzw. individuelle Behandlung („IB“) stellen konnten, sandte die Kommission entsprechende Antragsformulare an die bekanntermaßen betroffenen ausführenden Hersteller sowie an die Behörden der VR China.
(7)
Die Kommission sandte allen bekanntermaßen betroffenen Parteien und allen übrigen Unternehmen, die sich innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Fristen selbst meldeten, Fragebogen zu, namentlich dem einzigen Gemeinschaftshersteller, 22 Einführern und 27 Verwendern der betroffenen Ware sowie zwei Rohstofflieferanten.
(8)
Antworten gingen vom antragstellenden Gemeinschaftshersteller, drei unabhängigen Einführern, vier Verwendern und zwei Zulieferern ein.
(9)
Aus dem betroffenen Land erhielt die Kommission Antworten von drei ausführenden Herstellern.
(10)
Die Kommission holte alle Informationen ein, die sie für die vorläufige Ermittlung von Dumping, daraus resultierender Schädigung und dem Gemeinschaftsinteresse benötigte, und prüfte sie. In den Betrieben folgender Unternehmen wurden Kontrollbesuche durchgeführt:
a)
Hersteller in der Gemeinschaft
-
Ajinomoto Foods Europe S.A.S, Nesle, Frankreich, und verbundenes Handelsunternehmen Ajinomoto Foods Deutschland, Hamburg, Deutschland.
b)
Verwender in der Gemeinschaft
Ein Verwender beantragte gemäß Artikel 19 der Grundverordnung, zu seinem Unternehmen keine näheren Angaben bekanntzugeben, da dies wesentliche nachteilige Auswirkungen für ihn hätte. Der Antrag wurde als ausreichend begründet betrachtet, so dass ihm stattgegeben wurde.
-
Nestlé, Vevey, Schweiz,
-
Unilever, Neuhausen, Schweiz.
c)
Einführer in der Gemeinschaft
-
Omya Peralta GmbH, Hamburg, Deutschland,
-
Helm AG, Hamburg, Deutschland,
-
Standard SP Z.O.O., Lublin, Polen.
d)
Ausführende Hersteller und verbundene Unternehmen in der VR China
1.
Meihua-Gruppe
-
Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd, Bazhou, Hebei,
-
Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd, Tongliao, Neimenggu, Innere Mongolei,
-
Tongliao Jianlong Hyperacidity Co., Ltd, Tongliao, Neimenggu, Innere Mongolei,
-
Langfang Jianlong Hyperacidity, Bazhou, Hebei.
2.
LingHua-Gruppe
-
Shandong Linghua MSG Incorporated Company, Jining, Shandog. Geplante Kontrollbesuche in den beiden anderen Unternehmen der Gruppe,
-
Shangong Lingwei Seasoning Co., Ltd, Jining, Shandog, und
-
Jining Jusheng Gourmet Powder Food Co., Ltd, Jining, Shandog, mussten aus den unter den Randnummern 15 bis 18 erläuterten Gründen abgebrochen werden.
3.
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd, Jianyang, Fujian.
e)
Hersteller im Vergleichsland
-
Ajinomoto Co., (Thailand) Ltd, Bangkok, Thailand.
1.3 Untersuchungszeitraum
(11)
Die Untersuchung von Dumping und Schädigung betraf den Zeitraum vom 1. Juli 2006 bis 30. Juni 2007 („UZ“). Die Prüfung der für die Bewertung der Schädigung relevanten Trends betraf den Zeitraum vom April 2004 bis zum Ende des UZ („Bezugszeitraum“).
2. BETROFFENE WARE UND GLEICHARTIGE WARE
2.1 Betroffene Ware
(12)
Das in die Gemeinschaft ausgeführte MNG mit Ursprung in der VR China („betroffene Ware“) ist ein Lebensmittelzusatzstoff und wird hauptsächlich als Geschmacksverstärker in Suppen, Brühen, Fisch- und Fleischgerichten und Fertiggerichten eingesetzt. Es wird außerdem bei der Herstellung von Körperpflegemitteln verwendet. Es wird normalerweise unter dem KN-Code ex 2922 42 00 eingereiht.
(13)
MNG wird in unterschiedlichen Packungsgrößen angeboten, von 0,5-Gramm-Packungen für Endverbraucher bis hin zu 1 000-kg-Säcken. Die kleineren Packungsgrößen werden über den Einzelhandel an private Abnehmer verkauft, die größeren von 20 kg oder mehr an gewerbliche Verwender. Außerdem gibt es unterschiedliche Reinheitsgrade. Es bestehen indessen keine Unterschiede in den Eigenschaften zwischen Mononatriumglutamat unterschiedlicher Packungsgrößen oder Reinheitsgrade.
2.2 Gleichartige Ware
(14)
Es wurden keine Unterschiede festgestellt zwischen der betroffenen Ware und dem vom Wirtschaftszweig der Gemeinschaft hergestellten und auf dem Gemeinschaftsmarkt verkauften MNG. Die VR China ist ein Transformationsland, und der Normalwert musste, wie unter den Randnummern 30 bis 34 erläutert, anhand der Daten aus einem Drittland mit Marktwirtschaft ermittelt werden. Den vorliegenden Informationen zufolge hat das in dem Drittland mit Marktwirtschaft hergestellte und verkaufte MNG dieselben grundlegenden materiellen und chemischen Eigenschaften wie das in der VR China hergestellte und in die Gemeinschaft ausgeführte MNG. Daher wird der vorläufige Schluss gezogen, dass alle MNG-Typen als gleichartig im Sinne des Artikels 1 Absatz 4 der Grundverordnung anzusehen sind.
3. DUMPING
3.1 Anwendung des Artikels 18 der Grundverordnung
(15)
Im Falle eines ausführenden Herstellers wurde am ersten Tag des Kontrollbesuchs vor Ort festgestellt, dass er gefälschte Angaben über seine Ausfuhrverkäufe vorgelegt hatte, die als unwahre und irreführende Angaben im Sinne des Artikels 18 Absatz 1 der Grundverordnung angesehen wurden.
(16)
Angesichts dieser Feststellung wurde der Kontrollbesuch abgebrochen und das Unternehmen davon in Kenntnis gesetzt, dass beabsichtigt wurde, gemäß Artikel 18 der Grundverordnung, die (vorläufigen oder endgültigen positiven oder negativen) Feststellungen auf der Grundlage der verfügbaren Informationen zu treffen; das Unternehmen erhielt Gelegenheit zur Stellungnahme.
(17)
Das Unternehmen bestritt in seiner Antwort das Ergebnis der Untersuchung in Bezug auf die Fälschung von Unterlagen nicht und erhob keine Einwände gegen die Anwendung des Artikels 18 der Grundverordnung.
(18)
Vor diesem Hintergrund wurden die von diesem ausführenden Hersteller vorgelegten Angaben nicht berücksichtigt, und es wurden die verfügbaren Informationen herangezogen.
3.2 Marktwirtschaftsbehandlung (MWB)
(19)
Gemäß Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe b der Grundverordnung wird in Antidumpinguntersuchungen betreffend Einfuhren mit Ursprung in der VR China der Normalwert für diejenigen ausführenden Hersteller, die den Untersuchungsergebnissen zufolge die Kriterien des Artikels 2 Absatz 7 Buchstabe c der Grundverordnung erfüllen, d. h. die nachweisen, dass bei der Fertigung und dem Verkauf der gleichartigen Ware marktwirtschaftliche Bedingungen herrschen, gemäß Artikel 2 Absätze 1 bis 6 der Grundverordnung ermittelt. Zur besseren Übersicht folgt eine kurze Zusammenfassung dieser Kriterien:
1.
Die Unternehmen treffen ihre Entscheidungen auf der Grundlage von Marktsignalen und ohne nennenswerte staatliche Einflussnahme, und die Kosten beruhen auf Marktwerten;
2.
die Unternehmen verfügen über eine einzige klare Buchführung, die von unabhängigen Stellen nach internationalen Rechnungslegungsgrundsätzen geprüft und in allen Bereichen angewendet wird;
3.
es bestehen keine nennenswerten Verzerrungen infolge des früheren nicht marktwirtschaftlichen Systems;
4.
es gelten Konkurs- und Eigentumsvorschriften, die Rechtssicherheit und Stabilität sicherstellen;
5.
Währungsumrechnungen erfolgen zu Marktkursen.
(20)
Drei ausführende chinesische Hersteller beantragten MWB gemäß Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe b der Grundverordnung und beantworteten das MWB-Antragsformular fristgerecht.
(21)
Im Falle eines ausführenden chinesischen Herstellers musste Artikel 18 der Grundverordnung angewandt werden (siehe Randnummern 15 bis 18).
(22)
Die Untersuchung ergab, dass die beiden anderen ausführenden chinesischen Hersteller nicht alle fünf MWB-Kriterien erfüllten.
(23)
Die Überprüfung ergab, dass ein ausführender chinesischer Hersteller (die aus fünf Unternehmen bestehende Meihua-Gruppe) nicht nachweisen konnte, dass er das zweite und das dritte Kriterium erfüllte. Zum einen legte die Meihua-Gruppe keine geprüften Konzernabschlüsse im Einklang mit IAS 27 in ihrem MWB-Antrag oder während des Kontrollbesuchs vor. Die Untersuchung ergab, dass angesichts der großen Zahl der Geschäftsvorgänge innerhalb der Gruppe nur geprüfte Konzernabschlüsse, in denen alle konzerninternen Salden, Geschäftsvorgänge, Einnahmen und Ausgaben vollständig eliminiert würden, ein genaues Bild von der Unternehmensgruppe vermitteln könnten. Die Meihua-Gruppe legte erst geraume Zeit nach dem Kontrollbesuch geprüfte Konzernabschlüsse vor, wodurch es der Kommission nicht möglich war, eine Prüfung der in diesen Abschlüssen enthaltenen Angaben vorzunehmen oder sich ein klares Bild von der finanziellen Lage der Gruppe zu verschaffen. Darüber hinaus ergab die Untersuchung, dass die Bücher der einzelnen Unternehmen nicht den IAS 1 und IAS 18 entsprachen, da die Muttergesellschaft Einnahmen und Ausgaben miteinander verrechnete und es sich dabei um erhebliche Saldierungen handelte. Angesichts dieser Verstöße gegen die IAS und der Tatsache, dass sie in den Prüfberichten nicht einmal erwähnt wurden, wird die Auffassung vertreten, dass die Meihua-Gruppe nicht nachweisen konnte, dass ihre Rechnungslegung nach den genannten internationalen Standards (zweites Kriterium) geprüft wurde.
(24)
Darüber hinaus ergaben sich aus der Prüfung der individuellen Bücher der Unternehmen der Gruppe während des Kontrollbesuchs und den oben genannten nicht überprüften Angaben erhebliche Verzerrungen in der Finanzlage der Unternehmen bzw. der Gruppe. Es wurde festgestellt, dass zinsfreie Darlehen in erheblicher Höhe gewährt wurden. Daraus resultierten negatives Betriebskapital in erheblicher Höhe und potenzielle hohe Finanzierungskosten, die nicht in der Rechnungslegung der einzelnen Unternehmen oder der Gruppe (drittes Kriterium) ausgewiesen waren.
(25)
Das zweite Unternehmen, Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd, konnte die Erfüllung der Kriterien eins bis drei nicht nachweisen. Erstens traf es seine Entscheidungen nicht auf der Grundlage von Marktsignalen und nicht ohne nennenswerte staatliche Einflussnahme, insbesondere da der Staat in seinem Leitungsgremium überrepräsentiert war und das Unternehmen bestimmte zweifelhafte, von der Höhe her aber erhebliche Geschäfte mit Unternehmen im Staatseigentum tätigte (staatliches Darlehen zu Zinsen, die doppelt so hoch waren wie der Marktzins, Vorschüsse an Unternehmen im Staatseigentum ohne jegliche Rechtfertigung) (erstes Kriterium). Zweitens konnte das Unternehmen nicht nachweisen, dass es über eine einzige klare Buchführung verfügte, die nach internationalen Rechnungslegungsgrundsätzen (IAS) erstellt und geprüft wurde, da die Untersuchung ergab, dass seine Rechnungslegung nicht den IAS 1 und IAS 18 entsprach, weil es i) Forderungen und Verbindlichkeiten und ii) Einnahmen und Ausgaben miteinander saldierte. In beiden Fällen handelte es sich umfangreiche Saldierungen, die ein Nachvollziehen der Geschäftsvorgänge sowie anderer Ereignisse und Bedingungen in Bezug auf die Tätigkeit des Unternehmens verhinderten. Da die genannten Verstöße gegen die IAS im Prüfbericht nicht erwähnt wurden, konnte das Unternehmen nicht nachweisen, dass seine Rechnungslegung nach IAS geprüft wurde (zweites Kriterium). Schließlich wurden Verzerrungen aufgrund des früheren nicht marktwirtschaftlichen Systems in Form unangemessener Bewertungen von Aktiva und Landnutzungsrechten festgestellt (drittes Kriterium).
(26)
Daher wurde der Schluss gezogen, dass kein ausführender chinesischer Hersteller nachweisen konnte, dass er die Voraussetzungen des Artikels 2 Absatz 7 Buchstabe c der Grundverordnung erfüllte.
3.3 Individuelle Behandlung (IB)
(27)
Gemäß Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung wird für unter diesen Artikel fallende Länder gegebenenfalls ein landesweiter Zoll festgesetzt, es sei denn, die Unternehmen können nachweisen, dass sie alle Kriterien des Artikels 9 Absatz 5 der Grundverordnung erfüllen, und es wird ihnen daher eine individuelle Behandlung gewährt.
(28)
Die ausführenden Hersteller, die die MWB-Kriterien nicht erfüllten, hatten für den Fall, dass ihnen keine MWB gewährt würde, auch IB beantragt.
(29)
Auf der Grundlage der verfügbaren Informationen wurde festgestellt, dass zwei ausführende chinesische Hersteller alle in Artikel 9 Absatz 5 der Grundverordnung festgelegten Voraussetzungen für eine IB erfüllten.
3.4 Normalwert
3.4.1 Vergleichsland
(30)
Gemäß Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung ist für ausführende Hersteller in Transformationsländern, denen keine MWB gewährt wird, der Normalwert auf der Grundlage der Preise oder des rechnerisch ermittelten Werts in einem Drittland mit Marktwirtschaft („Vergleichsland“) zu ermitteln.
(31)
In der Einleitungsbekanntmachung wurde Thailand als Vergleichsland für die Ermittlung des Normalwerts für die VR China vorgeschlagen. Die Kommission forderte alle interessierten Parteien auf, hierzu Stellung zu nehmen.
(32)
Nur eine interessierte Partei gab eine Stellungnahme ab, in der sie Brasilien oder Indonesien als alternative Vergleichsländer vorschlug. Die Kommission nahm mit bekannten Unternehmen in Brasilien und Indonesien Kontakt auf. Es gingen jedoch keine Fragebogenantworten oder sinnvolle Stellungnahmen von Herstellern in Brasilien oder Indonesien ein.
(33)
Darüber hinaus ist Thailand einer der weltgrößten MNG-Hersteller mit einem Wettbewerbsmarkt, und der größte MNG-Hersteller Thailands arbeitete uneingeschränkt an der Untersuchung mit. Thailand erfüllte die Kriterien, die an ein geeignetes Vergleichsland gestellt werden, da auf dem thailändischen Markt Wettbewerb herrscht, die auf diesem Markt verkauften Mengen ausreichend groß sind und der chinesische und der thailändische Markt hinsichtlich der Produktpalette und des Produktionsverfahrens miteinander vergleichbar sind.
(34)
Aus diesen Gründen wurde der vorläufige Schluss gezogen, dass Thailand ein geeignetes Vergleichsland im Sinne des Artikels 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung ist.
3.4.2 Methode zur Ermittlung des Normalwerts
(35)
Gemäß Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung wurde der Normalwert für die VR China anhand der überprüften Angaben des mitarbeitenden Herstellers im Vergleichsland ermittelt, d. h. anhand der Preise, die auf dem thailändischen Inlandsmarkt für vergleichbare Warentypen gezahlt wurden oder zu zahlen waren, da diese Verkäufe den Untersuchungsergebnissen zufolge im normalen Handelsverkehr erfolgten. Es wurde im UZ aus der VR China im Wesentlichen ein Warentyp ausgeführt, nämlich MNG mit einer Reinheit von mindestens 99 %, das unmittelbar mit der vom Hersteller im Vergleichsland auf dessen Inlandsmarkt verkauften Ware vergleichbar war. Die Untersuchung ergab einige Unterschiede im Produktionsverfahren zwischen dem thailändischen und den chinesischen Herstellern, die darin bestehen, dass Letztere Anlagen nutzen, die weniger Strom verbrauchen. Die Verkaufspreise auf dem thailändischen Inlandsmarkt wurden deshalb um einen Betrag nach unten korrigiert, der diesen Unterschieden Rechnung trägt.
3.5 Ausfuhrpreis
(36)
Alle mitarbeitenden ausführenden Hersteller in China verkauften die betroffene Ware zur Ausfuhr in die Gemeinschaft entweder direkt an unabhängige Abnehmer in der Gemeinschaft oder über unabhängige Unternehmen mit Sitz in der VR China und Taiwan. Daher wurden die Ausfuhrpreise gemäß Artikel 2 Absatz 8 der Grundverordnung anhand der tatsächlich für die betroffene Ware gezahlten oder zu zahlenden Preise ermittelt.
(37)
In Bezug auf alle anderen Ausführer in China ermittelte die Kommission zunächst den Umfang der Mitarbeit. Dafür wurde die in den Fragebogenantworten der beiden mitarbeitenden ausführenden Hersteller angegebene Gesamtausfuhrmenge mit der Gesamtmenge der gedumpten Einfuhren aus der VR China verglichen, die sich aus Eurostat-Einfuhrstatistiken ergibt. Diese Berechnungen ergaben einen Mitarbeitswert von 74 %. Die Mitarbeit wurde daher als gering eingestuft. Dementsprechend wurden die Ausfuhrpreise gemäß Artikel 18 Absatz 1 der Grundverordnung vorläufig auf der Grundlage der für einen der beiden mitarbeitenden ausführenden Hersteller in der VR China, denen IB gewährt wurde, festgestellten Geschäftsvorgänge mit der höchsten Dumpingspanne ermittelt.
3.6 Vergleich
(38)
Der Normalwert und der Ausfuhrpreis wurden auf der Stufe ab Werk miteinander verglichen.
(39)
Im Interesse eines gerechten Vergleichs wurden gemäß Artikel 2 Absatz 10 der Grundverordnung für Unterschiede, die die Preise und ihre Vergleichbarkeit beeinflussten, gebührende Berichtigungen vorgenommen. So wurden, soweit erforderlich und gerechtfertigt, für alle untersuchten Unternehmen (mitarbeitende ausführende Hersteller und Hersteller im Vergleichsland) Berichtigungen für Unterschiede bei Transport-, Seefracht- und Versicherungskosten, Bereitstellungs-, Verlade- und Nebenkosten, Verpackungskosten, Kreditkosten und Provisionen gewährt.
3.7 Dumpingspannen
3.7.1 Mitarbeitende Hersteller mit IB
(40)
Für die Unternehmen, denen IB gewährt wurde, wurde gemäß Artikel 2 Absätze 11 und 12 der Grundverordnung der gewogene durchschnittliche Normalwert mit dem gewogenen durchschnittlichen Ausfuhrpreis verglichen.
(41)
Die auf dieser Basis ermittelten vorläufigen gewogenen durchschnittlichen Dumpingspannen, ausgedrückt als Prozentsatz des cif-Preises frei Grenze der Gemeinschaft, unverzollt, betragen:
Unternehmen
Vorläufige Dumpingspanne
Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd, und Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd
33,8 %
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd
36,5 %
3.7.2 Alle anderen ausführenden Hersteller
(42)
Die landesweite Dumpingspanne wurde auf der Grundlage eines Vergleichs zwischen dem Ausfuhrpreis gemäß Randnummer 37 und dem Normalwert gemäß Randnummer 35 errechnet.
(43)
Auf dieser Grundlage wurde die landesweite Dumpingspanne vorläufig auf 39,7 % des cif-Preises frei Grenze der Gemeinschaft, unverzollt, festgesetzt.
4. SCHÄDIGUNG
4.1 Definition des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft
(44)
Auf den einzigen kooperierenden Gemeinschaftshersteller entfielen im UZ 100 % der MNG-Produktion in der Gemeinschaft. Dieser Hersteller bildet somit den Wirtschaftszweig der Gemeinschaft im Sinne des Artikels 4 Absatz 1 und des Artikels 5 Absatz 4 der Grundverordnung.
(45)
Da der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft somit aus nur einem Hersteller besteht, mussten alle ihn betreffenden sensiblen Daten aus Gründen der Vertraulichkeit indexiert oder als Spanne angegeben werden. Angaben in Klammern betreffen negative Werte.
(46)
Da sich das Geschäftsjahr des Gemeinschaftsherstellers vom 1. April bis zum 31. März des folgenden Jahres erstreckt, beziehen sich alle nachstehenden Angaben auf Geschäftsjahre (GJ) und nicht auf Kalenderjahre (so bezeichnet GJ2005 den Zeitraum vom 1. April 2004 bis 31. März 2005). Die Einfuhrdaten werden auf derselben Grundlage ausgewiesen.
4.2 Gemeinschaftsverbrauch
(47)
Der Gemeinschaftsverbrauch wurde auf der Grundlage der Verkaufsmengen des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft auf dem Gemeinschaftsmarkt zuzüglich der von Eurostat ausgewiesenen Einfuhren aus der VR China und anderen Drittländern ermittelt. Vom GJ2005 auf das GJ2006 erhöhte sich der Gemeinschaftsverbrauch an MNG, wogegen er anschließend, das heißt im GJ2007 und im UZ, kontinuierlich zurückging. Insgesamt sank der Verbrauch im Bezugszeitraum um 4 %.
Tabelle 1
GJ2005
GJ2006
GJ2007
UZ
Gemeinschaftsverbrauch (Tonnen)
Index
100
107
98
96
4.3 Einfuhren aus der VR China in die Gemeinschaft
4.3.1 Volumen und Marktanteil
(48)
Die aus der VR China eingeführten Mengen stiegen von 4 701 Tonnen im GJ2005 auf 34 613 Tonnen im UZ, d. h. sie erhöhten sich im Bezugszeitraum um 636 %.
(49)
Der Marktanteil erhöhte sich dementsprechend im Bezugszeitraum trotz des Verbrauchsrückgangs von einem Wert zwischen 3 % und 7 % im GJ2005 auf einen Anteil zwischen 38 % und 43 %.
Tabelle 2
GJ2005
GJ2006
GJ2007
UZ
Einfuhren aus der VR China (Tonnen)
4 701
11 376
34 254
34 613
Index
100
242
729
736
Marktanteil VR China
Index
100
226
745
768
Quelle: Einfuhrmengen Eurostat
4.3.2 Stückverkaufspreis
(50)
Im Bezugszeitraum schwankten die Durchschnittspreise der Einfuhren aus China und waren mit einem Minus von 2 % insgesamt leicht rückläufig.
Tabelle 3
GJ2005
GJ2006
GJ2007
UZ
Preise der Einfuhren aus der VR China (EUR/Tonne)
790
818
785
773
Index
100
104
99
98
Quelle: Einfuhrpreise Eurostat
4.3.3 Preisunterbietung
(51)
Für die Zwecke der Preisunterbietungsanalyse wurden je Warentyp die auf die Stufe ab Werk gebrachten gewogenen durchschnittlichen Verkaufspreise, die der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft unabhängigen Abnehmern auf dem Gemeinschaftsmarkt in Rechnung stellte, mit den entsprechenden gewogenen Durchschnittspreisen der betroffenen Einfuhren auf cif-Stufe nach gebührender Berichtigung für Zölle und nach der Einfuhr angefallene Kosten verglichen. Der Vergleich wurde nach Abzug aller Preisnachlässe und Mengenrabatte durchgeführt.
(52)
Der Vergleich ergab eine Preisunterbietungsspanne, ausgedrückt als Prozentsatz des gewogenen Durchschnittspreises des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft (ab Werk), zwischen 21 % und 24 %.
4.4 Wirtschaftliche Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft
(53)
Es wurden die Trends für alle in Artikel 3 Absatz 5 der Grundverordnung aufgeführten Faktoren geprüft, um die wirtschaftliche Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft im Bezugszeitraum zu ermitteln.
4.4.1 Produktionskapazität, Produktion und Kapazitätsauslastung
(54)
Im GJ2006 erhöhte sich die Produktionskapazität um 5 %, und im GJ2007 stieg sie um weitere 3 Prozentpunkte an, um sich im UZ auf diesem Niveau zu stabilisieren. Die Erhöhung der Produktionskapazität war auf die unter Randnummer 60 erläuterten Investitionen zurückzuführen.
(55)
Die Herstellung von MNG durch den Wirtschaftszweig der Gemeinschaft ging im Bezugszeitraum stetig zurück, insgesamt um 6 %. Die Produktionszahlen für das GJ2007 und den UZ spiegeln wider, dass der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft im Jahr 2006 für einen Monat die Produktion einstellen musste.
(56)
Infolge des Produktionsrückgangs sank die Kapazitätsauslastung im Bezugszeitraum um 14 %.
Tabelle 4
GJ2005
GJ2006
GJ2007
UZ
Produktionskapazität
Index
100
105
108
108
Produktion
Index
100
99
93
94
Kapazitätsauslastung
Index
100
95
86
86
Quelle: Fragebogenantwort
4.4.2 Verkaufsmenge, Marktanteil und durchschnittliche Stückpreise in der Gemeinschaft
(57)
Die MNG-Verkäufe des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft an unabhängige Abnehmer auf dem Gemeinschaftsmarkt nahmen im GJ2006 geringfügig zu, bevor sie im GJ2007 um 25 Prozentpunkte einbrachen. Im Bezugszeitraum gingen die Verkäufe um 24 % zurück. Dieser drastische Rückgang der Verkaufsmenge führte zu einem erheblichen Marktanteilsverlust von insgesamt 12,5 Prozentpunkten im Bezugszeitraum (von 58,6 % im GJ2005 auf 46,1 % im UZ).
(58)
Der Durchschnittspreis der Verkäufe an unabhängige Abnehmer auf dem Gemeinschaftsmarkt stieg im Bezugszeitraum um 19 %. Im GJ2007 war der Anstieg mit 23 % sogar noch stärker, aber dann setzte in den letzten drei Monaten des UZ ein leichter Preisrückgang ein. Die Preisanhebung war notwendig, um den Anstieg der Rohstoffkosten und der Kosten anderer Inputs aufzufangen. Obwohl es dem Wirtschaftszweig der Gemeinschaft gelang, die Effizienz bei der Herstellung von MNG zu steigern, konnten seine Verkaufspreise im UZ die Produktionskosten nicht decken.
Tabelle 5
GJ2005
GJ2006
GJ2007
UZ
Verkaufsmenge
Index
100
101
76
76
Marktanteil
Index
100
94
77
79
Durchschnittspreise
Index
100
106
123
119
Quelle: Fragebogenantwort
4.4.3 Lagerbestände
(59)
Die Lagerbestände erhöhten sich im Bezugszeitraum um 52 %. Dieser Anstieg erfolgte in der zweiten Hälfte des Bezugszeitraums und fiel mit dem im GJ2007 einsetzenden Absatzeinbruch zusammen. Zum Ende des UZ bewegten sich die Lagerbestände noch immer auf einem hohen Niveau.
Tabelle 6
GJ2005
GJ2006
GJ2007
UZ
Lagerbestände
Index
100
101
153
152
Quelle: Fragebogenantwort
4.4.4 Rentabilität, Investitionen, Kapitalrendite (RoI), Cashflow und Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten
(60)
Die Verkäufe der gleichartigen Ware des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft auf dem Gemeinschaftsmarkt waren im Bezugszeitraum nicht gewinnbringend. Die Situation zu Beginn des Bezugszeitraums muss vor dem Hintergrund der Übernahme von Orsan S.A. durch Ajinomoto Foods Europe (AFE) und der seinerzeit vorgenommenen Umstrukturierung betrachtet werden. Orsan S.A. befand sich nämlich bis 2003 in finanziellen Schwierigkeiten, und AFE nahm eine umfassende Umstrukturierung zur Senkung der Kosten und Steigerung der Effizienz vor und tätigte insbesondere 2004 und 2005 entsprechende Investitionen. Diese Investitionen dienten der Steigerung der Produktionskapazität, der Entwicklung einer neuen Produktlinie und der Erhöhung der Energieeffizienz. Die Gruppe, zu der der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft jetzt gehört, überließ dem Unternehmen auch für die Herstellung von MNG in der Gemeinschaft benötigtes Know-how, einschließlich neuer, leistungsfähigerer Bakterienstämme für den Fermentierungsprozess.
(61)
Obwohl der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft 2006 und 2007 weiter investierte, konnte er seine Verluste verringern, und zwar insbesondere im UZ aufgrund der erhöhten Verkaufspreise, aber auch dank größerer Effizienz beim Einsatz von Rohstoffen und Energie. Eine weitere Anhebung der Preise war indessen nicht möglich. Die Präsenz chinesischer Ausführer verstärkte sich zunehmend, und sie durchdrangen sehr schnell den Gemeinschaftsmarkt. Aus diesem Grund verbuchte der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft bei seinen Verkäufen auf dem Gemeinschaftsmarkt im UZ weiterhin erhebliche Verluste.
(62)
Der RoI für Produktion und Verkäufe der gleichartigen Ware war im gesamten Bezugszeitraum rückläufig, was den oben beschriebenen Negativtrend bei der Rentabilität widerspiegelt.
(63)
Wie die anderen Finanzindikatoren war auch der Cashflow für in der EU hergestelltes und verkauftes MNG während des gesamten Bezugszeitraums negativ.
(64)
Abgesehen von den finanziellen Verlusten gab es keine Anzeichen dafür, dass der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft, der Teil der Ajinomoto-Gruppe ist, andere Probleme bei der Kapitalbeschaffung für seine Tätigkeiten hatte.
Tabelle 7
GJ2005
GJ2006
GJ2007
UZ
Rentabilität
Index
(100)
(103)
(66)
(75)
Investitionen
Index
100
211
65
51
Kapitalrendite (RoI)
Index
(100)
(92)
(63)
(67)
Cashflow
Index
(100)
(102)
(59)
(83)
Quelle: Fragebogenantwort
4.4.5 Beschäftigung, Produktivität und Löhne
(65)
Die Zahl der Beschäftigten im Wirtschaftszweig der Gemeinschaft ging im Bezugszeitraum um 9 % zurück. Die Löhne stiegen zunächst vom GJ2005 auf das GJ2006 um 6 % an. Im GJ2007 und im UZ sanken sie jedoch wieder auf das Niveau des GJ2005.
(66)
Die Produktivität erhöhte sich im GJ2006 um 3 % und ging anschließend im GJ2007 leicht zurück. Im UZ stieg sie wieder auf das Niveau des GJ2006.
Tabelle 8
GJ2005
GJ2006
GJ2007
UZ
Beschäftigung
Index
100
95
92
91
Löhne
Index
100
106
100
100
Produktivität
Index
100
103
101
103
Quelle: Fragebogenantwort
4.4.6 Wachstum
(67)
Während der Gemeinschaftsverbrauch im Bezugszeitraum um 4 % zurückging, erlitt der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft in diesem Zeitraum Absatzeinbußen von 24 %. Dementsprechend verringerte sich sein Marktanteil im Bezugszeitraum um 12,5 Prozentpunkte.
4.4.7 Höhe der tatsächlichen Dumpingspanne und Erholung von bisherigem Dumping
(68)
Die oben im betreffenden Abschnitt aufgeführten Dumpingspannen der Ausführer in der VR China liegen deutlich über der Geringfügigkeitsschwelle. Außerdem können die Auswirkungen der tatsächlichen Dumpingspannen angesichts der Mengen und Preise der gedumpten Einfuhren nicht als unerheblich betrachtet werden.
(69)
Es gibt keinen Hinweis darauf, dass sich der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft derzeit von früherem Dumping erholt. Einfuhren von MNG unterliegen seit 2003 keinerlei Maßnahmen.
4.5 Schlussfolgerung zur Schädigung
(70)
Die meisten Schadensindikatoren entwickelten sich für den Wirtschaftszweig der Gemeinschaft im Bezugszeitraum negativ. Produktion und Kapazitätsauslastung sanken um 6 % beziehungsweise 14 %. Während der Verbrauch auf dem Gemeinschaftsmarkt um 4 % zurückging, sank das Verkaufsvolumen des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft sehr viel stärker, nämlich um 24 %, was einen Marktanteilsverlust von 12,5 Prozentpunkten nach sich zog. Auch Schadensindikatoren wie Lagerbestände und Beschäftigung entwickelten sich im Bezugszeitraum negativ.
(71)
Die Untersuchung ergab, dass Niedrigpreiseinfuhren aus China die Preise des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft im UZ um bis zu 24 % unterboten. Die Verkaufspreise des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft stiegen im Bezugszeitraum aufgrund des Anstiegs der Kosten um 19 %, die Folge hiervon war jedoch ein Rückgang des Verkaufsvolumens und der Verlust von Marktanteilen. Daher entwickelten sich auch die anderen finanziellen Schadensindikatoren wie Kapitalrendite (RoI), Cashflow und Rentabilität im Bezugszeitraum negativ.
(72)
Aus diesen Gründen kann der Schluss gezogen werden, dass der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft eine bedeutende Schädigung im Sinne des Artikels 3 Absatz 5 der Grundverordnung erlitt.
5. SCHADENSURSACHE
5.1 Einleitung
(73)
Gemäß Artikel 3 Absätze 6 und 7 der Grundverordnung prüfte die Kommission, ob die gedumpten MNG-Einfuhren mit Ursprung in der VR China den Wirtschaftszweig der Gemeinschaft in einem solchen Ausmaß schädigten, dass diese Schädigung als bedeutend bezeichnet werden kann. Andere bekannte Faktoren als die gedumpten Einfuhren, die gleichzeitig zu einer Schädigung des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft geführt haben könnten, wurden ebenfalls geprüft, um sicherzustellen, dass eine etwaige durch diese anderen Faktoren verursachte Schädigung nicht den gedumpten Einfuhren zugerechnet wurde.
5.2 Auswirkungen der gedumpten Einfuhren
(74)
Im Laufe des Bezugszeitraums steigen die Niedrigpreiseinfuhren aus der VR China auf mehr als das Siebenfache, wodurch sich ihr Anteil am Gemeinschaftsmarkt von 3 % bis 7 % im GJ2005 auf 38 % bis 43 % im UZ erhöhte. Gleichzeitig waren die chinesischen Ausführer die einzigen Akteure auf dem Markt, die ihre Verkaufspreise senkten. Die vorliegenden Informationen deuten darauf hin, dass sowohl der Gemeinschaftshersteller als auch die Ausführer aus anderen Drittländern ihre Preise aufgrund steigender Produktionskosten (hauptsächlich aufgrund des Anstiegs von Rohstoff- und Energiekosten) erhöhten.
(75)
Der genannte Anstieg der Einfuhren aus der VR China fiel mit der Verschlechterung der Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft zusammen. Im GJ2006 stieg die Einfuhrmenge aus der VR China um 142 %, die Verkaufsmenge des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft jedoch nur um 1 %. Im GJ2007 erhöhte sich das Volumen der Einfuhren aus der VR China um weitere 201 %, und die Verkaufspreise gingen um 4 % zurück, während die Verkaufsmenge des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft um 25 Prozentpunkte einbrach. Das heißt, das Verkaufsvolumen des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft auf dem Gemeinschaftsmarkt ging zurück, und er büßte im UZ 12,5 Prozentpunkte an Marktanteil ein. Aufgrund des Preisdrucks durch die gedumpten chinesischen Einfuhren konnte der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft seine Verkaufspreise nicht in dem Maße erhöhen, wie es notwendig gewesen wäre, um ohne Verlust zu arbeiten und seine Finanzlage zu verbessern.
(76)
Aus den dargelegten Gründen wird vorläufig der Schluss gezogen, dass die gedumpten Niedrigpreiseinfuhren aus der VR China, die die Preise des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft im UZ erheblich unterboten und die auch mengenmäßig erheblich zunahmen, entscheidend zur Schädigung des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft beitrugen, die sich insbesondere in seiner schlechten Finanzlage und der Verschlechterung anderer Schadensindikatoren im UZ sowie in einem Verlust von Marktanteilen widerspiegelt.
5.3 Auswirkungen anderer Faktoren
5.3.1 Einfuhren aus anderen Drittländern
(77)
Die Einfuhren aus Drittländern, die nicht Gegenstand dieser Untersuchung sind, sanken im Bezugszeitraum um 65 %, wodurch sich ihr Marktanteil von 35 % bis 40 % im GJ2005 auf 10 % bis 15 % im UZ verringerte. Die Preise dieser Einfuhren stiegen im Bezugszeitraum um 20 % und folgten damit demselben Trend wie die Preise des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft.
(78)
Die Mengen- und Preisentwicklung der Einfuhren aus anderen Drittländern zwischen dem GJ2005 und dem UZ stellt sich folgendermaßen dar:
Tabelle 9
Andere Drittländer
GJ2005
GJ2006
GJ2007
UZ
Gesamteinfuhren
(Tonnen)
31 910
30 926
13 080
11 225
Index
100
97
41
35
Quelle: Eurostat
Andere Drittländer
GJ2005
GJ2006
GJ2007
UZ
Durchschnittspreis aller Einfuhren
(EUR/Tonne)
789
831
976
945
Index
100
105
124
120
Quelle: Eurostat
(79)
Aus den dargelegten Gründen wurde der vorläufige Schluss gezogen, dass die Einfuhren aus anderen Drittländern den ursächlichen Zusammenhang zwischen dem festgestellten Dumping und der bedeutenden Schädigung des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft durch die gedumpten Einfuhren aus der VR China nicht widerlegten.
5.3.2 Nachfrageentwicklung
(80)
Der MNG-Verbrauch in der Gemeinschaft war zwischen dem GJ2005 und dem UZ rückläufig. Der Rückgang war jedoch nicht besonders stark (- 4 %) und kann nicht den 24 %igen Einbruch der Verkaufsmenge des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft auf dem Gemeinschaftsmarkt erklären. Es ist hervorzuheben, dass der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft im Bezugszeitraum 12,5 Prozentpunkte seines Marktanteils verlor, die auf die gedumpten Einfuhren mit Ursprung in der VR China übergingen. Daher lässt sich die bedeutende Schädigung des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft nicht auf einen Nachfragerückgang auf dem Gemeinschaftsmarkt zurückführen.
5.3.3 Ausfuhrleistung und Produktivität des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft
(81)
Entgegen den Behauptungen einiger interessierter Parteien, die geltend machten, die schlechte Ausfuhrleistung des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft könnte die Ursache für die erlittene Schädigung sein, ist festzustellen, dass die Ausfuhrverkäufe im Bezugszeitraum um über 50 % zunahmen. Das Vorbringen muss daher zurückgewiesen werden.
(82)
Zum Faktor Produktivität ist anzumerken, dass es dem Wirtschaftszweig der Gemeinschaft im Bezugszeitraum gelang, seine Fixkosten und seine Arbeitskosten zu senken und die Produktivität je Beschäftigten zu steigern.
(83)
Aus diesen Gründen hat weder die Ausfuhrleistung noch irgendein angeblicher Produktivitätsrückgang des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft zur Verschlechterung seiner Lage im UZ beigetragen.
5.3.4 Wechselkursschwankungen
(84)
Einige interessierte Parteien machten geltend, dass sich der Kursverlust des US-Dollar gegenüber dem Euro günstig auf die Einfuhren von MNG in die Gemeinschaft ausgewirkt habe. Die Einfuhren aus der VR China in die Gemeinschaft werden in der Tat ganz überwiegend in USD abgerechnet.
(85)
Bekanntlich wird im Rahmen der Untersuchung geprüft, ob dem Wirtschaftszweig der Gemeinschaft durch die Preise und Mengen der gedumpten Einfuhren eine bedeutende Schädigung zugefügt wurde oder ob eine derartige Schädigung anderen Faktoren zuzuschreiben ist. In diesem Zusammenhang ist nach Artikel 3 Absatz 6 der Grundverordnung der Nachweis zu führen, dass das Preisniveau der gedumpten Einfuhren eine Schädigung verursacht. Wichtig ist daher nur die Differenz zwischen den Preisniveaus, eine Analyse der Faktoren, die diese Preisniveaus beeinflussen, ist nicht erforderlich.
(86)
In der Praxis wird bei der Untersuchung der Auswirkungen der gedumpten Einfuhren auf die Preise des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft im Wesentlichen geprüft, ob Preisunterbietung, Preisdruck oder Verhinderung von Preiserhöhungen vorliegen. Zu diesem Zweck werden die Preise der gedumpten Ausfuhren mit den Verkaufspreisen des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft verglichen; um vergleichbar zu sein, müssen die entsprechenden Ausfuhrpreise im Rahmen der Schadensberechnungen zuweilen in eine andere Währung umgerechnet werden. Die Wechselkurse sind in diesem Zusammenhang also nur von Belang, weil sie die Vergleichbarkeit der Preise sicherstellen. Somit liegt auf der Hand, dass die Wechselkurse grundsätzlich kein weiterer Schadensfaktor sein können.
(87)
Das wird auch in Artikel 3 Absatz 7 der Grundverordnung bestätigt, der sich auf andere bekannte Faktoren als die gedumpten Einfuhren bezieht. Keiner der in diesem Artikel genannten anderen bekannten Faktoren ist für das Preisniveau der gedumpten Einfuhren ausschlaggebend. Sollten die Ausfuhren gedumpt sein und von einer günstigen Entwicklung der Wechselkurse profitiert haben, so wird nicht die Auffassung vertreten, dass die Entwicklung des Wechselkurses ein weiterer Schadensfaktor sein könnte.
(88)
Eine Analyse der Faktoren, die das Preisniveau der gedumpten Einfuhren beeinflussen, wie beispielsweise Wechselkursschwankungen, wäre daher nicht beweiskräftig und würde über die Anforderungen der Grundverordnung hinausgehen.
(89)
Unbeschadet des oben Gesagten lagen aber selbst auf der Grundlage des zu Beginn des GJ2005 geltenden Wechselkurses die Preise der Einfuhren aus der VR China erheblich unter jenen des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft. Diese deutliche Preisunterbietungsspanne lässt sich folglich nicht mit der Änderung des Wechselkurses zwischen Euro und USD im Bezugszeitraum erklären.
(90)
Es wurde daher vorläufig der Schluss gezogen, dass der Kursgewinn des Euro gegenüber dem USD den ursächlichen Zusammenhang zwischen den gedumpten Einfuhren und der Schädigung des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft nicht entkräften kann.
5.3.5 Einfuhren des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft
(91)
Einige interessierte Parteien brachten vor, der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft habe MNG von den mit ihm verbundenen nicht-chinesischen Betrieben außerhalb der Gemeinschaft eingeführt, was sich auf das Verkaufsvolumen seines in der Gemeinschaft hergestellten MNG ausgewirkt habe.
(92)
Die Untersuchung ergab, dass der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft seine Absatzstruktur/-kanäle in der Gemeinschaft umgestaltete. Fast das gesamte MNG, das im UZ vom Wirtschaftszweig der Gemeinschaft auf dem Gemeinschaftsmarkt verkauft wurde, wurde vom einzigen Gemeinschaftshersteller produziert. Die MNG-Verkäufe auf dem Gemeinschaftsmarkt, die von mit dem Wirtschaftszweig der Gemeinschaft verbundenen Ausführern in Ländern außerhalb der Gemeinschaft stammten, wurden im Bezugszeitraum kontinuierlich und in erheblichem Unfang reduziert.
(93)
Einige interessierte Parteien machten auch geltend, der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft selbst oder andere Unternehmen der Ajinomoto-Gruppe seien mit chinesischen MNG-Herstellern verbunden, die die betroffene Ware in die Gemeinschaft ausführten. Die Ausfuhren dieser verbundenen Unternehmen in die Gemeinschaft hätten die Schädigung des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft verursacht. Es wurde auch behauptet, die Ajinomoto-Gruppe selbst sei für die Preispolitik dieser chinesischen Ausführer verantwortlich.
(94)
Die Untersuchung ergab, dass im Falle eines angeblich mit der Ajinomoto-Gruppe verbundenen chinesischen Unternehmens diese Verbindung vor dem UZ beendet wurde. Außerdem wurde festgestellt, dass die Ausfuhrverkäufe dieses Unternehmens in die Gemeinschaft in den Jahren vor dem UZ geringfügig waren. Im Falle von zwei anderen chinesischen MNG-Herstellern, die mit dem Wirtschaftszweig der Gemeinschaft verbunden sind, wurde festgestellt, dass ihre Ausfuhren in die Gemeinschaft im UZ unbedeutend waren. Vor diesem Hintergrund wurde die Tatsache, dass die Ajinomoto-Gruppe möglicherweise für die Preispolitik dieser Unternehmen verantwortlich war, als nicht relevant eingestuft.
(95)
Daher wurde vorläufig der Schluss gezogen, dass die Einfuhren des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft von mit ihnen verbundenen Parteien außerhalb der Gemeinschaft nicht zur bedeutenden Schädigung des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft beitrugen.
5.3.6 Neue Zuckermarktordnung
(96)
Die Behauptung einiger interessierter Parteien in Bezug auf die negativen Auswirkungen der neuen Zuckermarktordnung der Gemeinschaft (und des daraus resultierenden Anstiegs der Zuckerpreise) auf die Produktionskosten des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft, wurden nicht bestätigt. Die Untersuchung ergab, dass der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft sich auf langfristige, deutlich vor Durchführung der neuen Regelung unterzeichnete Vereinbarungen stützen konnte, die ihm während des größten Teils des Bezugszeitraumes niedrige Zuckerpreise garantierten. In der zweiten Hälfte des UZ, nach Umsetzung der neuen Zuckermarktordnung, erhöhte sich der Zuckerpreis zwar geringfügig, dies wurde jedoch teilweise durch die Entwicklung effizienterer Fermentationstechnologien ausgeglichen. Die Fermentationsausbeute stieg im UZ und ist hoch im Vergleich zu derjenigen, die durchschnittlich von chinesischen Herstellern erzielt wird. Das bedeutet, dass der Gemeinschaftshersteller für eine Tonne MNG sehr viel weniger Zucker benötigt als die chinesischen Hersteller.
5.3.7 Unterschiede bei den verwendeten Rohstoffen
(97)
In der Gemeinschaft wird MNG aus Zuckermelasse hergestellt, in China aus Mais- oder Reisstärke. Einige interessierte Parteien brachten vor, die Preisentwicklung bei diesen Rohstoffen könnte den chinesischen Herstellern einen komparativen Vorteil verschafft haben. Ein Vergleich der Kosten für die zur Herstellung einer bestimmten Menge MNG benötigten Rohstoffe ergab jedoch, dass ein komparativer Vorteil für die Herstellung von MNG aus Melasse besteht. Die verfügbaren Informationen deuten darauf hin, dass sich dieser komparative Vorteil im UZ durch den drastischen Anstieg der Maispreise, sowohl international als auch auf dem chinesischen Markt, noch erhöhte. Aufgrund des Dumpings bei den chinesischen Waren konnte dieser komparative Vorteil jedoch nicht in Marktanteilsgewinne für vom Wirtschaftszweig der Gemeinschaft aus Melasse hergestelltes MNG umgesetzt werden.
(98)
Daher wurde vorläufig der Schluss gezogen, dass die Verwendung unterschiedlicher Rohstoffe durch den Wirtschaftszweig der Gemeinschaft und die ausführenden chinesischen Hersteller nicht zu der bedeutenden Schädigung des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft beitrug.
5.4 Schlussfolgerung zur Schadensursache
(99)
Die vorstehende Analyse zeigt, dass die Menge und der Marktanteil der gedumpten Einfuhren mit Ursprung in der VR China zwischen dem GJ2005 und dem UZ erheblich zunahmen und im UZ eine hohe Preisunterbietungsspanne zu verzeichnen war. Diese Marktanteilsgewinne der Niedrigpreiseinfuhren aus der VR China fielen mit einem beträchtlichen Rückgang des Marktanteils des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft zusammen, was zusammen mit dem Druck auf die Preise unter anderem zu erheblichen Verlusten für den Wirtschaftszweig der Gemeinschaft im Bezugszeitraum führte. Demgegenüber ergab die Untersuchung der anderen Faktoren, die den Wirtschaftszweig der Gemeinschaft auch geschädigt haben könnten, dass keiner davon nennenswerte nachteilige Auswirkungen gehabt haben konnte.
(100)
Aufgrund der vorstehenden Analyse, bei der die Auswirkungen aller bekannten Faktoren auf die Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft ordnungsgemäß von den schädigenden Auswirkungen der gedumpten Einfuhren abgegrenzt wurden, wird vorläufig der Schluss gezogen, dass die Einfuhren aus dem betroffenen Land dem Wirtschaftszweig der Gemeinschaft eine bedeutende Schädigung im Sinne des Artikels 3 Absatz 6 der Grundverordnung verursachten.
6. GEMEINSCHAFTSINTERESSE
6.1 Vorbemerkung
(101)
Gemäß Artikel 21 der Grundverordnung prüfte die Kommission, ob trotz der Schlussfolgerung zum schädigenden Dumping zwingende Gründe dafür sprachen, dass die Einführung von Maßnahmen in diesem Fall dem Interesse der Gemeinschaft zuwiderlaufen würde. Dabei wurden alle auf dem Spiel stehenden Interessen berücksichtigt, d. h. die Interessen des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft, der Rohstofflieferanten, der Einführer und der Verwender der betroffenen Ware.
6.2 Wirtschaftszweig der Gemeinschaft
6.2.1 Art und Struktur des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft
(102)
Der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft wird von einem Hersteller gebildet, der in Frankreich angesiedelt ist. Eigentümerin des Unternehmens ist die Ajinomoto-Gruppe, die unter anderem weltweit in der Herstellung und dem Verkauf von MNG tätig ist. Der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft kaufte seine Rohstoffe bei Zulieferern in der Gemeinschaft, wodurch er auch das Beschäftigungsniveau der Rohstofflieferanten beeinflusste.
6.2.2 Auswirkungen der Einführung von Maßnahmen bzw. des Verzichts auf Maßnahmen auf den Wirtschaftszweig der Gemeinschaft
(103)
Der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft hat seit dem GJ2005 in eine tiefgreifende Umstrukturierung zwecks Senkung der Kosten investiert und kann infolgedessen als wirtschaftlich lebensfähig betrachtet werden. Durch die gedumpten Einfuhren erfolgte jedoch eine Schädigung, die sich in einem deutlichen Rückgang des Verkaufsvolumens und einer unzureichenden Erhöhung der Verkaufspreise äußerte, was wiederum zu erheblichen finanziellen Verlusten des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft führte. Es wird erwartet, dass sich bei einer Einführung von Antidumpingzöllen die vom Wirtschaftszweig der Gemeinschaft verkaufte MNG-Menge erhöhen würde und auch seine Preise auf dem Gemeinschaftsmarkt in gewissem Umfang steigen würden. Damit könnte der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft ein annehmbares Rentabilitätsniveau erreichen.
(104)
Es wird die Auffassung vertreten, dass durch die Einführung von Maßnahmen auf dem Markt wieder faire Wettbewerbsbedingungen hergestellt würden. Zu beachten ist, dass die Verluste des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft zu einem großen Teil daraus resultieren, dass er nur schwer mit den gedumpten Niedrigpreiseinfuhren mit Ursprung in der VR China konkurrieren kann. Die Einführung von Antidumpingmaßnahmen dürfte den Wirtschaftszweig der Gemeinschaft in die Lage versetzen, die verlorenen Marktanteile zumindest zum Teil zurückzugewinnen, was sich positiv auf seine Rentabilität auswirken würde.
(105)
Wie bereits erwähnt, erlitt der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft eine bedeutende Schädigung, die durch die gedumpten Einfuhren mit Ursprung in der VR China verursacht wurde. Würde auf Maßnahmen verzichtet, würde sich die Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft wahrscheinlich noch weiter verschlechtern, was wiederum die positiven Effekte der Investitionen der letzten Jahre zunichtemachen würde. Die preisdrückende Wirkung der gedumpten Einfuhren würde weiterhin alle Anstrengungen des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft, insbesondere die Bemühungen um das Wiedererreichen der Gewinnzone, konterkarieren. Ein Verzicht auf Maßnahmen würde das langfristige Überleben des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft gefährden.
(106)
Es wird mithin erwartet, dass die Einführung von Maßnahmen dem Wirtschaftszweig der Gemeinschaft die Möglichkeit eröffnen würde, sich von dem in dieser Untersuchung festgestellten schädigenden Dumping zu erholen.
6.3 Einführer
(107)
An der Untersuchung arbeiteten insgesamt drei Einführer mit, die alle die Einführung von Antidumpingmaßnahmen ablehnten. Auf diese Einführer entfielen im UZ rund 46 % der MNG-Gesamteinfuhren aus der VR China in die Gemeinschaft und etwa 19 % des Gemeinschaftsverbrauchs an MNG.
(108)
Aus den vorläufigen Feststellungen wurde der Schluss gezogen, dass die Einführung von Antidumpingmaßnahmen für zwei der mitarbeitenden Einführer nur unwesentliche Auswirkungen hätte. Bei dem dritten mitarbeitenden Einführer macht MNG den vorläufigen Feststellungen zufolge zwischen 7 % und 12 % des Umsatzes aus. In diesem Unternehmen sind weniger als fünf Personen direkt im Bereich MNG beschäftigt. Die Gewinne des Unternehmens aus dem MNG-Verkauf sind gering. Aus diesen Gründen dürfte die Einführung von Antidumpingmaßnahmen nicht unerhebliche Auswirkungen für das Unternehmen haben. Die von der Einführung von Maßnahmen zu erwartende Wirkung wäre jedoch eine Anhebung der Preise von MNG (aller Quellen) auf dem Gemeinschaftsmarkt. Deshalb dürfte dieser Einführer in der Lage sein, den aus der Einführung von Antidumpingmaßnahmen resultierenden Anstieg vollständig oder fast vollständig weiterzugeben, ohne dass sein Gesamtgewinn wesentlich beeinträchtigt wird.
(109)
Aus diesen Gründen wurde vorläufig der Schluss gezogen, dass angesichts der vorgelegten Informationen davon auszugehen ist, dass Antidumpingmaßnahmen, wenn überhaupt, wahrscheinlich nur geringfügige Auswirkungen für die Einführer hätten.
6.4 Verwender
(110)
Insgesamt vier Verwenderunternehmen, auf die 18 % der MNG-Einfuhren aus der VR China entfielen, arbeiteten an der Untersuchung mit. Diese Unternehmen sind in der Lebensmittelverarbeitung und der Herstellung von Körperpflegemitteln tätig.
(111)
Zwei der mitarbeitenden Verwender sind in der Lebensmittelverarbeitung tätig. Insgesamt entfielen auf diese beiden Unternehmen im UZ fast 17 % der MNG-Einfuhren aus der VR China. Zu beachten ist, dass beide Unternehmen auch erhebliche Mengen vom Wirtschaftszweig der Gemeinschaft sowie aus anderen Quellen beziehen. Ferner ist zu berücksichtigen, dass in beiden Unternehmen die MNG betreffenden Tätigkeiten nur einen kleinen Teil der Gesamttätigkeit ausmachen. Für eines der Unternehmen, das nur sehr geringe Mengen MNG aus der VR China im UZ einführte, hätte die Einführung von Maßnahmen keine nennenswerten Folgen. Für das andere Unternehmen werden die Folgen einer Einführung von Maßnahmen noch eingehender geprüft.
(112)
In Bezug auf die beiden anderen mitarbeitenden Verwender wurde festgestellt, dass auf sie im UZ lediglich etwa 1 % der Einfuhren aus China entfiel. Es wurde daher der Schluss gezogen, dass die Einführung von Antidumpingmaßnahmen keine wesentlichen Auswirkungen auf die Finanzlage dieser Unternehmen hätte.
(113)
Unter diesen Umständen wurde vorläufig der Schluss gezogen, dass angesichts der vorgelegten Informationen davon auszugehen ist, dass Antidumpingmaßnahmen, wenn überhaupt, so keine bedeutenden Auswirkungen für die Verwender hätten.
6.5 Rohstofflieferanten
(114)
Zwei Rohstofflieferanten beantworteten den Fragebogen und befürworteten die Einführung von Antidumpingmaßnahmen. Einer von ihnen beliefert den Wirtschaftszweig der Gemeinschaft mit Rohstoff, namentlich Zuckermelasse. Die von diesem Unternehmen an den Wirtschaftszweig der Gemeinschaft gelieferte Zuckermelasse macht etwa 5 % des Umsatzes des Unternehmens aus. Bei einem Verzicht auf Antidumpingmaßnahmen könnte, wie oben erläutert, das langfristige Überleben des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft gefährdet sein. Sollte dies eintreten, hätte es klar negative Auswirkungen auf die Lage der Rohstofflieferanten des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft.
(115)
Die Auswirkungen auf den zweiten Zulieferer werden nach einer etwaigen Einführung vorläufiger Maßnahmen eingehender geprüft.
(116)
Bei einem Verzicht auf Maßnahmen werden die Verkäufe des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft und folglich auch sein Bedarf an Rohstoffen weiter zurückgehen. Dies dürfte sich nachteilig auf die Rentabilität der Rohstofflieferanten auswirken.
6.6 Wettbewerbs- und handelsverzerrende Auswirkungen
(117)
Einige interessierte Parteien machten geltend, die Ajinomoto-Gruppe habe unter Umständen eine beherrschende Stellung nicht nur auf dem Gemeinschaftsmarkt, sondern auch auf dem Weltmarkt. Diese interessierten Parteien behaupteten, die Ajinomoto-Gruppe habe, abgesehen von chinesischen Wettbewerbern, weltweit ein De-facto-Monopol in der MNG-Herstellung. Es ist jedoch hervorzuheben, dass nach den Informationen, die eine dieser interessierten Parteien vorlegte, die nicht-chinesische und nicht mit Ajinomoto verknüpfte MNG-Produktion noch immer über 500 000 Tonnen ausmacht (und damit die MNG-Gesamtproduktion der Ajinomoto-Gruppe übersteigt).
(118)
Die betroffenen ausführenden chinesischen Hersteller würden angesichts ihrer starken Marktposition voraussichtlich auch bei der Einführung von Antidumpingmaßnahmen ihre Ware weiter auf dem Gemeinschaftsmarkt verkaufen, wenn auch zu nicht gedumpten Preisen. Außerdem dürfte es auf dem Gemeinschaftsmarkt weiterhin eine ausreichende Zahl größerer Wettbewerber geben, unter anderem die Hersteller in Indonesien, Südkorea, Vietnam, Brasilien und Taiwan. Es ist hervorzuheben, dass die Einfuhren aus diesen Quellen zu Beginn des Bezugszeitraums 31,4 % des Gemeinschaftsmarktes ausmachten und wegen der gedumpten Einfuhren aus der VR China erheblich zurückgingen. Deshalb dürften die Verwender weiterhin zwischen verschiedenen MNG-Anbietern wählen können. Würden hingegen keine Maßnahmen eingeführt, stünde die Zukunft des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft auf dem Spiel. Sein Verschwinden würde den Wettbewerb auf dem Gemeinschaftsmarkt drastisch verringern.
6.7 Schlussfolgerungen zum Gemeinschaftsinteresse
(119)
Aus den dargelegten Gründen wird vorläufig der Schluss gezogen, dass im vorliegenden Fall keine zwingenden Gründe gegen die Einführung von Antidumpingzöllen sprechen.
7. VORGESCHLAGENE VORLÄUFIGE ANTIDUMPINGMASSNAHMEN
7.1 Schadensbeseitigungsschwelle
(120)
Angesichts der Schlussfolgerungen zu Dumping, Schädigung, Schadensursache und Gemeinschaftsinteresse sollten vorläufige Antidumpingmaßnahmen eingeführt werden, um eine weitere Schädigung des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft durch die gedumpten Einfuhren zu verhindern.
(121)
Bei der Festsetzung des Zolls wurden die festgestellten Dumpingspannen und der Zollbetrag berücksichtigt, der zur Beseitigung der Schädigung des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft erforderlich ist.
(122)
Da der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft während des gesamten Bezugszeitraums mit Verlust arbeitete, wurde bei der Festsetzung des Gewinns, der ohne gedumpte Einfuhren hätte erzielt werden können, von den Gewinnspannen ausgegangen, die im Bezugszeitraum mit der gleichartigen Ware von MNG-Herstellern in Ländern erwirtschaftet wurden, in denen es keine gedumpten chinesischen Einfuhren gab (namentlich Taiwan und Thailand). Auf dieser Grundlage wurden 5 % als angemessene Mindestgewinnspanne angesehen, die der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft ohne schädigendes Dumping voraussichtlich hätte erzielen können. Die notwendige Preiserhöhung wurde anschließend auf der Grundlage eines Vergleichs des bei der Untersuchung der Preisunterbietung bestimmten gewogenen durchschnittlichen Einfuhrpreises mit dem nicht schädigenden Preis der vom Wirtschaftszweig der Gemeinschaft auf dem Gemeinschaftsmarkt verkauften Ware ermittelt. Der nicht schädigende Preis wurde durch eine Berichtigung des Verkaufspreises des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft um die tatsächlichen Verluste im UZ zuzüglich der vorgenannten Gewinnspanne ermittelt. Die sich aus diesem Vergleich ergebende Differenz wurde dann als Prozentsatz des cif-Gesamtwertes der Einfuhren ausgedrückt.
7.2 Vorläufige Maßnahmen
(123)
Gemäß Artikel 7 Absatz 2 der Grundverordnung, der so genannten Regel des niedrigeren Zolls, sollten daher gegenüber den Einfuhren mit Ursprung in der VR China vorläufige Antidumpingzölle in Höhe der Dumpingspanne oder der Schadensspanne, je nachdem, welche niedriger ist, eingeführt werden.
(124)
Die in dieser Verordnung angegebenen unternehmensspezifischen Antidumpingzollsätze wurden anhand der im Rahmen dieser Untersuchung getroffenen Feststellungen festgesetzt. Sie spiegeln somit die Lage dieser Unternehmen während der Untersuchung wider. Im Gegensatz zu den landesweiten Zollsätzen für „alle übrigen Unternehmen“ gelten diese Zollsätze daher ausschließlich für die Einfuhren der Waren, die ihren Ursprung in dem betroffenen Land haben und von den namentlich genannten juristischen Personen hergestellt wurden. Eingeführte Waren, die von anderen, nicht mit Name und Anschrift im verfügenden Teil dieser Verordnung genannten Unternehmen (einschließlich der mit den ausdrücklich genannten Unternehmen verbundenen Unternehmen) hergestellt werden, unterliegen nicht diesen unternehmensspezifischen Zollsätzen, sondern dem für „alle übrigen Unternehmen“ geltenden Zollsatz.
(125)
Folgende Antidumpingzölle werden vorgeschlagen:
Unternehmen
Schadensbeseitigungsspanne
Dumpingspanne
Antidumpingzollsatz
Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd, und Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd
54,8 %
33,8 %
33,8 %
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., ltd
60,4 %
36,5 %
36,5 %
Alle übrigen Unternehmen
63,7 %
39,7 %
39,7 %
8. UNTERRICHTUNG
(126)
Die oben erläuterten vorläufigen Feststellungen werden allen interessierten Parteien mitgeteilt, und die Parteien können schriftlich dazu Stellung nehmen und eine Anhörung beantragen. Ihre Stellungnahmen werden analysiert und, soweit angezeigt, berücksichtigt, bevor eine endgültige Entscheidung getroffen wird. Die vorläufigen Feststellungen müssen unter Umständen im Hinblick auf die endgültigen Feststellungen überprüft werden -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
(1) Es wird ein vorläufiger Antidumpingzoll eingeführt auf die Einfuhren von Mononatriumglutamat des KN-Codes ex 2922 42 00 (TARIC-Code 2922420010) mit Ursprung in der Volksrepublik China.
(2) Die von den nachstehend genannten Unternehmen hergestellten Waren unterliegen den folgenden vorläufigen Antidumpingzollsätzen auf den Nettopreis frei Grenze der Gemeinschaft, unverzollt:
Unternehmen
Antidumpingzollsatz (%)
TARIC-Zusatzcode
Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd, und Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd
33,8
A883
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd
36,5
A884
Alle übrigen Unternehmen
39,7
A999
(3) Die Überführung der in Absatz 1 genannten Ware in den zollrechtlich freien Verkehr in der Gemeinschaft ist von der Leistung einer Sicherheit in Höhe des vorläufigen Zolls abhängig.
(4) Sofern nichts anderes bestimmt ist, finden die geltenden Zollvorschriften Anwendung.
Artikel 2
(1) Unbeschadet des Artikels 20 der Verordnung (EG) Nr. 384/96 können interessierte Parteien innerhalb eines Monats nach Inkrafttreten dieser Verordnung eine Unterrichtung über die wesentlichen Fakten und Erwägungen beantragen, auf deren Grundlage diese Verordnung erlassen wurde, ihren Standpunkt schriftlich darlegen und eine Anhörung durch die Kommission beantragen.
(2) Gemäß Artikel 21 Absatz 4 der Verordnung (EG) Nr. 384/96 können die betroffenen Parteien innerhalb eines Monats nach Inkrafttreten der vorliegenden Verordnung Anmerkungen zu deren Anwendung vorbringen.
Artikel 3
Artikel 1 gilt für einen Zeitraum von sechs Monaten.
Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Brüssel, den 3. Juni 2008.
REGULAMENTUL (CE) NR. 492/2008 AL COMISIEI
din 3 iunie 2008
privind instituirea unei taxe provizorii antidumping la importurile de glutamat de monosodiu provenind din Republica Populară Chineză
COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,
având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 7,
după consultarea comitetului consultativ,
întrucât:
1. PROCEDURA
1.1. Inițierea
(1)
La 5 septembrie 2007, Comisia a anunțat, printr-un aviz („aviz de inițiere”) publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2), inițierea unei proceduri antidumping cu privire la importurile în Comunitate de glutamat de monosodiu („MSG”) provenind din Republica Populară Chineză („RPC” sau „țară vizată”).
(2)
Procedura a fost inițiată ca urmare a unei plângeri depuse în data de 23 iulie 2007 de către Ajinomoto Foods Europe S.A.S., reprezentând 100 % din producția comunitară totală de MSG. Plângerea a conținut probe prima facie privind dumpingul pentru produsul menționat și prejudiciul important suferit din această cauză de unicul producător comunitar, care au fost considerate suficiente pentru a justifica inițierea unei proceduri.
1.2. Părțile vizate de procedură
(3)
Comisia a informat în mod oficial reclamantul, producătorii-exportatori, importatorii, furnizorii și utilizatorii cunoscuți a fi interesați, precum și reprezentanții țărilor vizate de inițierea procedurii. Părților interesate le-a fost oferită posibilitatea de a-și face părerile cunoscute în scris și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de inițiere.
(4)
Producătorul care a depus plângerea, producătorii-exportatori, importatorii, utilizatorii și asociațiile de furnizori și-au făcut cunoscute părerile. Toate părțile interesate, care au solicitat să fie audiate și care au arătat că există motive speciale care să justifice acest fapt, au fost audiate.
(5)
În avizul de inițiere, Comisia a indicat faptul că, ținând seama de numărul aparent ridicat de producători-exportatori din RPC și importatori din Comunitate, ar putea fi aplicată tehnica eșantionării în prezenta anchetă. Cu toate acestea, având în vedere faptul că numărul de producători-exportatori din RPC și de importatori din Comunitate care și-au exprimat intenția de a coopera a fost mai redus decât cel așteptat, s-a decis că nu e necesar să se recurgă la eșantionare.
(6)
Pentru a permite producătorilor-exportatori chinezi care doreau acest lucru să prezinte o cerere pentru tratament ca societate care funcționează în condițiile unei economii de piață („TEP”) sau pentru tratament individual („TI”), Comisia a trimis formulare de cerere producătorilor-exportatori cunoscuți a fi interesați, precum și autorităților din RPC.
(7)
Comisia a trimis chestionare tuturor părților cunoscute a fi interesate și tuturor celorlalte companii care și-au făcut cunoscut interesul în termenul-limită stabilit în avizul de inițiere, și anume singurul producător comunitar, douăzeci și doi de importatori și douăzeci și șapte de utilizatori ai produsului vizat, precum și doi furnizori de materie primă.
(8)
S-au primit răspunsuri de la producătorul comunitar care a depus plângerea, trei importatori fără legătură între ei, patru utilizatori și doi furnizori.
(9)
În ceea ce privește țara vizată de această investigație, Comisia a primit răspunsuri de la trei producători-exportatori din RPC.
(10)
Comisia a cercetat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru determinarea cu titlu provizoriu a dumpingului, a prejudiciului care rezultă din acesta și a interesului Comunității. S-au efectuat verificări la sediile următoarelor societăți:
(a)
producător din Comunitate:
-
Ajinomoto Foods Europe SAS Nesle, Franța și comerciantul său asociat Ajinomoto Foods Deutschland, Hamburg, Germania;
(b)
utilizator comunitar:
Un utilizator a cerut, în conformitate cu articolul 19 al regulamentului de bază, ca detaliile sale să nu fie făcute publice, pentru că efectul advers suferit în acest caz ar putea fi semnificativ. Solicitarea a fost considerată întemeiată și a fost acceptată.
-
Nestlé, Vevey, Elveția;
-
Unilever, Neuhausen, Elveția;
(c)
importatori din Comunitate:
-
Omya Peralta GmbH, Hamburg, Germania;
-
Helm AG, Hamburg, Germania;
-
Standard SP z o.o., Lublin, Polonia;
(d)
producători-exportatori și societăți conexe din RPC:
1.
Meihua Group:
-
Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd, Bazhou, Hebei;
-
Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd, Tongliao, Neimenggu, Mongolia Interioară;
-
Tongliao Jianlong Hyperacidity Co., Ltd, Tongliao, Neimenggu, Mongolia Interioară;
-
Langfang Jianlong Hyperacidity, Bazhou, Hebei;
2.
LingHua Group:
-
Shandong Linghua MSG Incorporated Company, Jining, Shandog. Au fost programate vizite de verificare pentru alte două societăți din grup;
-
la Shangong Lingwei Seasoning Co., Ltd, Jining, Shandog și
-
Jining Jusheng Gourmet Powder Food Co., Ltd, Jining, Shandog a trebuit să se renunțe din motive explicate în considerentele 15 până la 18;
3.
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd, Jianyang, Fujian;
(e)
producător în țara analoagă:
-
Ajinomoto Co., (Thailanda) Ltd, Bangkok, Thailanda.
1.3. Perioada de anchetă
(11)
Ancheta privind dumpingul și prejudiciul s-a desfășurat în perioada cuprinsă între 1 iulie 2006 și 30 iunie 2007 („PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului s-a desfășurat în perioada cuprinsă între aprilie 2004 și sfârșitul PA („perioada examinată”).
2. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
2.1. Produsul în cauză
(12)
MSG exportat către Comunitate și originar din RPC („produsul în cauză”) este un aditiv alimentar și se folosește în principal ca potențiator de aromă în supe, ciorbe, mâncăruri pe bază de carne și pește și alimente gata preparate. Se folosește, de asemenea, în industria produselor cosmetice de uz personal. În mod normal este declarat la codul NC ex 2922 42 00.
(13)
MSG este disponibil în mărimi de ambalaj diferite, mergând de la pachete pentru larg consum de 0,5 grame până la saci vrac de 1 000 de kilograme. Pachetele de dimensiuni mai mici se vând prin intermediul comercianților cu amănuntul către consumatorii particulari, iar cele de dimensiuni mai mari, de 20 de kilograme și peste, sunt destinate utilizatorilor industriali. În plus, există diferite grade de puritate. Cu toate acestea, nu există diferențe în caracteristicile glutamatului de monosodiu în funcție de dimensiunile de împachetare și nici de diferitele grade de puritate.
2.2. Produsul similar
(14)
Nu s-au identificat diferențe între produsul în cauză și MSG produs de către industria comunitară și vândut pe piața comunitară. Întrucât RPC este o economie în tranziție și, așa cum se menționează în considerentele 30 până la 34, valoarea normală a trebuit să fie determinată pe baza informațiilor obținute dintr-o țară terță cu economie de piață. În conformitate cu informațiile disponibile, MSG produs și comercializat în țara terță cu economie de piață are aceleași proprietăți fizice și chimice de bază ca și MSG produs în RPC și exportat în Comunitate. Prin urmare, s-a ajuns la concluzia provizorie că toate tipurile de MSG sunt considerate ca fiind similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
3. DUMPINGUL
3.1. Aplicarea articolului 18 din regulamentul de bază
(15)
În cazul unuia dintre producătorii-exportatori, s-a constatat în prima zi de verificare la fața locului că înaintase informații false cu privire la vânzările sale la export, care au fost considerate informații false și care induc în eroare, în sensul articolului 18 alineatul (1) din regulamentul de bază.
(16)
În virtutea acestei constatări, verificarea a încetat și compania a fost informată că, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, se are în vedere să se fundamenteze constatările (provizorii sau definitive, afirmative sau negative) pe datele disponibile și i s-a oferit ocazia de a face comentarii.
(17)
În răspunsul său, compania nu a contestat constatările investigației, a recunoscut falsificarea documentelor și nu a ridicat nici o obiecție cu privire la aplicarea articolului 18 din regulamentul de bază.
(18)
În aceste circumstanțe, informația furnizată de acest producător-exportator nu a fost luată în considerare și au fost folosite datele disponibile.
3.2. Tratamentul ca societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (TEP)
(19)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, în anchetele antidumping referitoare la importurile originare din RPC, valoarea normală se stabilește în conformitate cu alineatele (1) până la (6) din articolul menționat, pentru acei producători-exportatori despre care s-a constatat să satisfac criteriile prevăzute la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază, respectiv acolo unde s-a demonstrat că au prevalat condițiile economiei de piață în ceea ce privește fabricarea și vânzarea produsului similar. Pe scurt și doar din motive de claritate, aceste criterii sunt sintetizate în continuare:
1.
deciziile comerciale și costurile sunt stabilite în funcție de condițiile pieței și fără intervenția semnificativă a statului;
2.
firmele au un set clar de evidențe contabile de bază care sunt revizuite de către un auditor independent, în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate („IAS”) și sunt aplicate în toate scopurile;
3.
nu există distorsiuni semnificative moștenite de la precedentul sistem de economie planificată;
4.
certitudinea și stabilitatea juridică sunt asigurate prin legi referitoare la faliment și proprietate;
5.
operațiunile de schimb valutar se efectuează la cursul de schimb al pieței.
(20)
Trei producători-exportatori chinezi au solicitat TEP, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, și au răspuns la formularul de cerere TEP în termenul prevăzut.
(21)
Pentru unul dintre producătorii-exportatori chinezi a trebuit să fie aplicat articolul 18 din regulamentul de bază (a se vedea mai sus considerentele 15-18).
(22)
Verificarea a stabilit că ceilalți doi producători-exportatori chinezi nu îndeplineau toate cele cinci criterii TEP.
(23)
Verificarea a stabilit că unul dintre producătorii-exportatori chinezi (grupul Meihua, constituit din cinci societăți) nu a putut demonstra că îndeplinește criteriile doi și trei menționate mai sus. În primul rând, grupul Meihua nu a prezentat situațiile financiare consolidate auditate, în conformitate cu IAS 27, nici în cererea sa pentru TEP și nici în cursul vizitei de verificare. Investigația a arătat că, în condițiile în care numeroase tranzacții s-au efectuat în interiorul grupului, numai situațiile financiare consolidate auditate, prin care toate bilanțurile, tranzacțiile, venitul și cheltuielile interne grupului sunt în întregime eliminate, pot permite să se obțină o imagine clară asupra grupului. Grupul Meihua a prezentat situații financiare consolidate auditate numai după ce a trecut o perioadă îndelungată de la vizita de verificare, ceea ce a împiedicat Comisia să verifice informația conținută în aceste conturi sau să obțină o imagine clară asupra situației financiare a grupului. Mai mult, s-a constatat că societățile individuale nu dețineau conturi conforme cu IAS 1 și IAS 18, deoarece societatea-mamă compensa veniturile și cheltuielile și această compensare era de natură materială. Având în vedere aceste încălcări ale IAS și faptul că acestea nu erau nici măcar menționate în rapoartele de audit, s-a considerat că Meihua Group nu a demonstrat că situațiile sale au fost auditate în conformitate cu standardele amintite (criteriul doi).
(24)
În al doilea rând, pe baza conturilor individuale ale societăților grupului verificate în timpul vizitei de verificare și pe baza informației neverificate menționate anterior, au fost detectate distorsiuni semnificative în situația financiară a societăților și a grupului. S-a constatat că există sume semnificative împrumutate fără dobândă. Aceasta a condus la un capital circulant negativ semnificativ și la costuri financiare potențiale ridicate, care nu se reflectă în înregistrările societăților individuale sau ale grupului (criteriul trei).
(25)
A doua societate, Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd, nu a putut demonstra că îndeplinește criteriile de la unu la trei. În primul rând, deciziile sale nu erau luate drept reacție la semnalele pieței și fără interferențe semnificative din partea statului, mai ales pentru că statul era suprareprezentat în consiliul de conducere și pentru că societatea făcuse anumite tranzacții dubioase, cu sume semnificative, cu întreprinderi proprietate de stat (împrumut de la stat cu dobândă dublă față de cea a pieței, avansuri către întreprinderi proprietate de stat fără nicio justificare) (criteriul 1). În al doilea rând, nu a demonstrat că deține un set clar de evidențe contabile de bază pregătite și auditate în conformitate cu IAS, pentru că s-a constatat că evidențele contabile nu sunt conforme cu IAS 1 și IAS 18, având în vedere că societatea compensa (i) datoriile cu creanțele și (ii) veniturile cu cheltuielile. Ambele tipuri de compensare, care erau de natură materială, au redus astfel capacitatea de înțelegere a tranzacțiilor, a altor evenimente și condiții înregistrate în activitatea companiei. Având în vedere faptul că încălcările de mai sus ale normelor IAS nu au fost menționate în raportul de auditare, societatea nu a demonstrat că registrele sale contabile au fost supuse auditului în conformitate cu standardele amintite (criteriul 2). În sfârșit, au fost observate distorsiuni preluate de la sistemul de economie planificată, sub forma evaluării necorespunzătoare a activelor și a dreptului de folosire a terenului (criteriul 3).
(26)
Prin urmare, s-a concluzionat că nici un producător-exportator chinez nu îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază.
3.3. Tratament individual (TI)
(27)
În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, pentru țările care cad sub incidența acestui articol se stabilește o taxă la nivelul întregii țări, dacă este cazul, cu excepția cazurilor în care societățile pot demonstra că satisfac criteriile stabilite la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază pentru a beneficia de tratament individual.
(28)
Producătorii-exportatori care nu au îndeplinit condițiile pentru acordarea TEP au solicitat și acordarea tratamentului individual, în cazul în care nu li se acordă TEP.
(29)
Din informațiile disponibile a reieșit că doi producători-exportatori chinezi îndeplinesc toate criteriile pentru TI stabilite la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază.
3.4. Valoarea normală
3.4.1. Țară analoagă
(30)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, în economiile în tranziție, pentru producătorii-exportatori cărora nu li s-a acordat TEP, valoarea normală trebuie să fie stabilită pe baza prețului sau a valorii calculate într-o țară terță cu economie de piață („țară analoagă”).
(31)
În avizul de deschidere, Thailanda a fost propusă ca țară analoagă în sensul stabilirii valorii normale pentru RPC. Comisia a invitat toate părțile interesate să prezinte observații în acest sens.
(32)
Numai o singură parte interesată a prezentat observații și a propus ca țări analoage alternative Brazilia sau Indonezia. Comisia a contactat societăți cunoscute din Brazilia și Indonezia. Totuși, producătorii din Brazilia și Indonezia nu au trimis niciun răspuns la chestionar și nici nu au formulat observații pertinente.
(33)
Mai mult, Thailanda este unul dintre cei mai mari producători de MSG din lume, are o piață competitivă, iar producătorul cel mai important de MSG din Thailanda a cooperat pe deplin. Thailanda a îndeplinit criteriile pentru a fi considerată țară analoagă, pentru că există competiție pe piața thailandeză, cantitățile vândute pe piața thailandeză sunt suficiente, iar piața chineză este comparabilă cu cea thailandeză în ceea ce privește gama de produse și procesul de producție.
(34)
Luând în considerare cele menționate anterior, s-a ajuns la concluzia provizorie că Thailanda constituie o țară analoagă adecvată în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază.
3.4.2. Metodologia aplicată pentru determinarea valorii normale
(35)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală pentru RPC s-a stabilit pe baza informațiilor verificate furnizate de producătorul cooperant din țara analoagă, anume pe baza prețurilor plătite sau care urmează să fie plătite pe piața internă thailandeză pentru tipuri comparabile de produse, întrucât s-a constatat că acestea apar în cadrul operațiunilor comerciale normale. În ceea ce privește tipurile de produse, s-a observat că doar un singur tip de produs a fost exportat din RPC în timpul PA, și anume MSG cu puritate egală sau mai mare de 99 %, ceea ce a permis comparația directă cu produsul vândut de țara producătoare analoagă pe piața sa internă. Ancheta a arătat faptul că procedeul chinezesc de fabricație este diferit de cel thailandez, în sensul că folosește alte echipamente, care consumă mai puțină energie electrică. Prețurile de vânzare pe piața din Thailanda au fost, deci, micșorate cu o sumă care reflectă aceste diferențe.
3.5. Prețul de export
(36)
Toți producătorii-exportatori chinezi cooperanți au realizat vânzări la export către Comunitate fie direct către clienți independenți din cadrul Comunității, fie prin companii independente de ei situate în RPC și Taiwan. Ca atare, prețurile de export s-au stabilit pe baza prețurilor efectiv plătite sau care trebuie plătite pentru produsul în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.
(37)
Cu privire la toți ceilalți exportatori chinezi, Comisia a stabilit mai întâi gradul de cooperare. S-a realizat o comparație între totalul cantităților pentru export indicate în răspunsurile la chestionar de către cei doi producători-exportatori care au cooperat și totalul importurilor din RPC, extras din statisticile de import ale Eurostat. Procentul de cooperare constatat este de 74 %. Pe această bază, nivelul cooperării s-a considerat a fi scăzut. În consecință, prețurile de export au fost stabilite provizoriu pe baza tranzacțiilor cu cea mai mare marjă de dumping făcute de către unul dintre cei doi producători-exportatori chinezi cooperanți cărora li s-a acordat TI în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) din regulamentul de bază.
3.6. Comparația
(38)
Comparația dintre valoarea normală și prețul de export a fost făcută pe baza nivelului franco-fabrică.
(39)
În scopul asigurării unei comparații juste între valoarea normală și prețul la export, s-a ținut seama, sub forma ajustărilor, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Au fost acordate tuturor companiilor investigate (producătorilor-exportatori cooperanți și producătorului din țara analoagă), în cazul în care s-a dovedit a fi oportun și justificat, ajustări pentru diferențele dintre cheltuielile de transport, de navlosire, de asigurare, de manipulare, de încărcare și pentru celelalte costuri accesorii, pentru costurile de ambalare, costurile de credit și pentru comisioane.
3.7. Marjele de dumping
3.7.1. Pentru producătorii care au cooperat și care beneficiază de TI
(40)
Pentru societățile cărora li s-a acordat TI, valoarea medie ponderată normală a fost comparată cu prețul mediu ponderat de export conform prevederilor articolului 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază.
(41)
Pe această bază, marjele de dumping medii ponderate provizorii, exprimate ca procentaj din prețul CIF frontieră comunitară înainte de vămuire, sunt următoarele:
Societatea
Marjă de dumping provizorie
Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd și Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd
33,8 %
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd
36,5 %
3.7.2. Pentru toți ceilalți producători-exportatori
(42)
Marja de dumping la nivel național a fost calculată pe baza unei comparații între prețul de export stabilit conform considerentului 37 și valoarea normală stabilită conform considerentului 35.
(43)
În acest temei, marja de dumping la nivel național a fost stabilită provizoriu la 39,7 % din prețul la frontiera Comunității CIF, înainte de vămuire.
4. PREJUDICIUL
4.1. Definiția industriei comunitare
(44)
Singurul producător cooperant comunitar a fost luat în considerare pentru 100 % din producția comunitară de MSG în timpul PA. De aceea, industria comunitară este considerată a fi constituită în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) și articolul 5 alineatul (4) din regulamentul de bază.
(45)
Întrucât industria comunitară nu este formată decât dintr-un singur producător, a trebuit ca toate cifrele legate de date sensibile să fie indexate sau prezentate sub formă de gamă din motive de confidențialitate. Cifrele din paranteză se referă la cifre negative.
(46)
Având în vedere că producătorul comunitar folosește un an fiscal de la 1 aprilie la 31 martie anul următor, toate datele care urmează sunt prezentate pentru exerciții fiscale (EF) și nu pentru ani calendaristici (de exemplu EF2005 acoperă perioada dintre 1 aprilie 2004 și 31 martie 2005). Datele privitoare la importuri sunt prezentate pe aceeași bază comparativă.
4.2. Consumul comunitar
(47)
Consumul comunitar s-a stabilit pe baza volumului vânzărilor industriei comunitare pe piața comunitară, la care s-au adăugat importurile din RPC și din alte țări terțe, în conformitate cu statisticile Eurostat. Consumul comunitar de MSG a crescut între EF2005 și EF2006 înainte de a descrește continuu în EF2007 și PA. Pe ansamblu, consumul a scăzut cu 4 % în perioada luată în calcul.
Tabelul 1
EF2005
EF2006
EF2007
PA
Consumul comunitar (tone)
Indice
100
107
98
96
4.3. Importurile din RPC în Comunitate
4.3.1. Volumul și cota de piață
(48)
Volumul importurilor din RPC a crescut semnificativ de la 4 701 tone în EF2005 până la 34 613 tone în PA, deci cu 636 % pe parcursul perioadei luate în calcul.
(49)
Procentul de piață corespunzător se afla în gama 3 % până la 7 % în EF2005 și a crescut până la gama 38 % până la 43 % în perioada luată în calcul, deși consumul a scăzut.
Tabelul 2
EF2005
EF2006
EF2007
PA
Importuri din RPC (tone)
4 701
11 376
34 254
34 613
Indice
100
242
729
736
Cotă de piață RPC
Indice
100
226
745
768
Sursă: Cantități importate conform statisticilor Eurostat.
4.3.2. Preț de vânzare unitar
(50)
Prețurile medii pentru importurile din China au fluctuat în perioada luată în calcul și pe ansamblu au prezentat o scădere ușoară de 2 %.
Tabelul 3
EF2005
EF2006
EF2007
PA
Prețurile importurilor provenite din RPC (EUR/tonă)
790
818
785
773
Indice
100
104
99
98
Sursă: Prețuri de import conform statisticilor Eurostat.
4.3.3. Subcotarea de preț
(51)
În sensul analizei subcotării prețurilor, prețurile de vânzare medii ponderate pe tip de produs practicate de către industria comunitară în ceea ce privește clienții independenți pe piața comunitară, ajustate la nivelul franco-fabrică, au fost comparate cu prețurile medii ponderate care corespund importurilor în cauză, stabilite pe o bază CIF și ajustate în mod corespunzător în ceea ce privește taxele vamale și costurile posterioare importului. Comparația s-a efectuat după deducerea reducerilor și a rabaturilor.
(52)
Pe baza metodologiei descrise anterior, diferența dintre prețuri, exprimată ca procent din prețul mediu ponderat pe industria comunitară (la nivel franco-fabrică), deci marja de subcotare de preț, s-a aflat în gama 21 % până la 24 %.
4.4. Situația economică a industriei comunitare
(53)
Au fost examinate tendințele tuturor factorilor economici menționați la articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază pentru a se stabili situația economică a industriei comunitare în timpul perioadei luate în calcul.
4.4.1. Capacitatea de producție, producția și utilizarea capacității
(54)
Capacitatea de producție a crescut cu 5 % în EF2006, după care a urmat o nouă creștere de 3 puncte procentuale în EF2007 înainte de a se stabiliza în cursul PA. Creșterea capacității de producție a fost rezultatul unor noi investiții, după cum se explică mai departe în considerentul 60.
(55)
Producția de MSG realizată de industria comunitară a scăzut continuu, pe ansamblu 6 % în perioada luată în calcul. Cifrele de producție pentru EF2007 și PA reflectă faptul că industria comunitară a trebuit să înceteze producția timp de o lună în 2006.
(56)
Ca rezultat al scăderii volumului de producție, utilizarea capacităților a scăzut cu 14 % pe parcursul perioadei luate în calcul.
Tabelul 4
EF2005
EF2006
EF2007
PA
Capacitate de producție
Indice
100
105
108
108
Producție
Indice
100
99
93
94
Utilizarea capacităților
Indice
100
95
86
86
Sursă: Răspuns la chestionar.
4.4.2. Volumul vânzărilor, cota de piață și prețurile medii unitare din Comunitate
(57)
Vânzările de MSG efectuate de către industria comunitară către clienți independenți de pe piața comunitară au crescut ușor în EF2006, înainte de a prezenta în EF2007 o scădere masivă de 25 de puncte procentuale. Pe perioada luată în calcul, scăderea vânzărilor a fost de 24 %. Această scădere masivă a volumului vânzărilor a dus la o scădere semnificativă în procentul de piață, cu un total de 12,5 puncte procentuale în decursul perioadei luate în calcul (de la 58,6 % procent de piață în EF2005 la 46,1 % în PA).
(58)
Prețurile medii ale vânzărilor către clienți independenți de pe piața comunitară au crescut cu 19 % în perioada luată în calcul. Creșterea a fost chiar mai puternică în EF2007 (+ 23 %), dar apoi, în ultimele trei luni ale PA, a avut loc o ușoară scădere a prețurilor. Creșterea prețurilor a fost necesară pentru a acoperi creșterea costurilor materiilor prime și a altor elemente de intrare. În pofida faptului că industria comunitară a reușit, de fapt, să își sporească eficiența în ceea ce privește producția de MSG, prețurile de vânzare nu au putut acoperi costul de producție în cursul PA.
Tabelul 5
EF2005
EF2006
EF2007
PA
Volum de vânzări
Indice
100
101
76
76
Cotă de piață
Indice
100
94
77
79
Prețuri medii
Indice
100
106
123
119
Sursă: Răspuns la chestionar.
4.4.3. Stocurile
(59)
În perioada luată în calcul, stocurile au crescut cu 52 %. Această creștere a stocurilor a avut loc în a doua jumătate a perioadei luate în calcul și a coincis cu marea scădere a vânzărilor începând cu EF2007. La sfârșitul PA, nivelul stocurilor rămăsese ridicat.
Tabelul 6
EF2005
EF2006
EF2007
PA
Stocuri
Indice
100
101
153
152
Sursă: Răspuns la chestionar.
4.4.4. Rentabilitatea, investițiile, randamentul investițiilor, fluxul de lichidități și capacitatea de a mobiliza capitalurile
(60)
Vânzările industriei comunitare din produsul similar pe piața comunitară nu au fost profitabile de-a lungul perioadei luate în calcul. La începutul acestei perioade, situația trebuia privită în contextul achiziționării Orsan S.A. de către Ajinomoto Foods Europe (AFE) și al restructurării care a avut loc în acel moment. Într-adevăr, Orsan S.A. fusese într-o situație financiară precară până în 2003 și AFE a trecut la o restructurare profundă pentru a reduce costurile și pentru a îmbunătăți eficiența, cu investiții specifice în 2004 și 2005. Țintele acestor investiții erau mărirea capacității de producție, dezvoltarea unei noi linii de produse și sporirea eficienței energetice. Grupul căreia aparține acum industria comunitară a transmis, de asemenea, know-how, inclusiv varietăți de bacterie noi și mai performante pentru procesul de fermentație necesar pentru producerea MSG în Comunitate.
(61)
Deși investițiile au continuat și în 2006 și 2007, industria comunitară a reușit să își reducă pierderile, mai ales pe parcursul PA, datorită creșterii prețurilor de vânzare, dar și datorită creșterii eficienței în folosirea materiei prime și a energiei. Totuși, nu a fost posibilă o creștere în continuare a prețurilor. Exportatorii chinezi erau din ce în ce mai prezenți și au pătruns rapid pe piața comunitară. Ca rezultat, industria comunitară a continuat să sufere pierderi semnificative în vânzările sale pe piața comunitară în timpul PA.
(62)
Randamentul investițiilor din producția și vânzările produsului similar a fost negativ pe perioada luată în calcul, reflectând tendința negativă a profitabilității menționată anterior.
(63)
În ceea ce privește ceilalți indicatori financiari, fluxul de lichidități generat de MSG produs și vândut în UE a fost negativ pe parcursul perioadei luate în calcul.
(64)
În afara pierderilor financiare, nu au existat nici un fel de indicii că industria comunitară, ca parte a Ajinomoto Group, s-a confruntat cu alte probleme în ceea ce privește acumularea de capital pentru activitățile sale.
Tabelul 7
EF2005
EF2006
EF2007
PA
Profitabilitate
Indice
(100)
(103)
(66)
(75)
Investiții
Indice
100
211
65
51
Randamentul investițiilor
Indice
(100)
(92)
(63)
(67)
Flux de lichidități
Indice
(100)
(102)
(59)
(83)
Sursă: Răspuns la chestionar.
4.4.5. Ocuparea forței de muncă, productivitatea și salariile
(65)
Ocuparea forței de muncă în industria comunitară a scăzut cu 9 % în cursul perioadei examinate. Salariile au crescut inițial cu 6 % în EF2006 față de EF2005. Totuși, în EF2007 și în PA, salariile au scăzut la nivelul din EF2005.
(66)
Productivitatea a crescut cu 3 % în EF2006, după care a urmat o ușoară scădere în EF2007. În PA, productivitatea a crescut din nou la același nivel cu EF2006.
Tabelul 8
EF2005
EF2006
EF2007
PA
Ocuparea forței de muncă
Indice
100
95
92
91
Salarii
Indice
100
106
100
100
Productivitate
Indice
100
103
101
103
Sursă: Răspuns la chestionar.
4.4.6. Creșterea
(67)
În timp ce consumul comunitar a scăzut cu 4 % în cursul perioadei examinate, volumul vânzărilor industriei comunitare a scăzut cu 24 %. Aceasta a dus la pierderea de către industria comunitară în perioada luată în calcul a unui procent de piață de 12,5 puncte procentuale.
4.4.7. Dimensiunea marjei de dumping efective și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare
(68)
Marjele de dumping pentru exportatorii din RPC sunt specificate mai sus, în secțiunea privitoare la dumping, și sunt semnificativ peste pragul de minimis. În afară de aceasta, date fiind volumele și prețurile importurilor în condiții de dumping, impactul marjei de dumping efective nu poate fi considerat ca fiind neglijabil.
(69)
Nu există niciun indiciu că industria comunitară se redresează după efectele dumpingurilor precedente. Se observă că importurile de MSG nu au fost supuse niciunor măsuri din anul 2003.
4.5. Concluzii privind prejudiciul
(70)
Cei mai mulți indicatori de prejudiciu referitori la industria comunitară au evoluat negativ în perioada luată în calcul. Producția și utilizarea capacităților au scăzut cu 6 %, respectiv 14 %. În timp ce consumul pe piața comunitară a scăzut cu 4 %, volumul vânzărilor realizate de industria comunitară a scăzut semnificativ mai mult, adică 24 %, ceea ce a dus la o pierdere a procentului de piață de 12,5 puncte procentuale. Alți indicatori de prejudiciu, de exemplu stocurile și ocuparea forței de muncă, au evoluat, de asemenea, negativ în perioada luată în calcul.
(71)
Investigația a arătat că importurile chinezești cu preț scăzut au subcotat prețurile industriei comunitare cu până la 24 % în timpul PA. Prețurile la vânzare ale industriei comunitare au crescut în perioada luată în calcul cu 19 %, din cauza creșterilor de costuri, dar consecința acestui fapt a fost o scădere a volumului vânzărilor și o pierdere a procentului de piață. În consecință, ceilalți indicatori financiari de prejudiciu, inclusiv randamentul investițiilor, fluxul de lichidități și profitabilitatea au evoluat, de asemenea, negativ în perioada luată în calcul.
(72)
Date fiind argumentele de mai sus, se poate concluziona că industria comunitară a suferit un prejudiciu important, în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.
5. LEGĂTURA DE CAUZALITATE
5.1. Introducere
(73)
În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă importurile de MSG originare din RPC, care au făcut obiectul dumpingului, au cauzat industriei comunitare un prejudiciu care poate fi considerat important. Au fost verificați și alți factori cunoscuți, diferiți de importurile care fac obiectul unui dumping, care ar mai putea prejudicia industria comunitară, pentru a se evita ca eventualele prejudicii cauzate de acești factori diferiți să fie atribuite importurilor care fac obiectul unui dumping.
5.2. Efectul importurilor care fac obiectul unui dumping
(74)
Pe perioada luată în calcul, importuri la preț scăzut, care au făcut obiectul unui dumping, originare din RPC au crescut în volum de peste șapte ori, ceea ce a dus la o creștere a procentului de piață deținut de MSG chinez din gama 3 % până la 7 % în EF2005 la gama 38 % până la 43 % în PA. În același timp, exportatorii chinezi au fost singurii jucători de pe piață care și-au redus prețurile de vânzare. Informația disponibilă arată că atât producătorul comunitar, cât și exportatorii din alte țări terțe și-au mărit prețurile ca urmare a creșterii costurilor de producție (în principal creșteri de prețuri la materia primă și energie).
(75)
Această creștere a importurilor din RPC a coincis cu deteriorarea situației industriei comunitare. În EF2006, volumul importurilor din RPC a crescut cu 142 %, în timp ce volumul vânzărilor comunitare a crescut cu 1 %. În EF2007, volumul importurilor din RPC a crescut cu încă 201 % și prețurile de vânzare au scăzut cu 4 %, în timp ce volumul vânzărilor comunitare a scăzut cu 25 de puncte procentuale. Ca rezultat, industria comunitară a suferit o scădere a volumului de vânzări pe piața comunitară și o pierdere a procentului de piață de 12,5 puncte procentuale în timpul PA. Presiunea impusă asupra prețurilor de către importurile chinezești care au făcut obiectul dumpingului nu au permis industriei comunitare să mărească propriile prețuri de vânzare la nivelul care ar fi eliminat pierderile și ar fi dus mai departe la îmbunătățirea situației sale financiare.
(76)
Pe baza celor menționate anterior putem concluziona, momentan, că importurile la preț scăzut din RPC care au făcut obiectul unui dumping și care au subcotat în mod considerabil prețurile industriei comunitare în cursul PA și care au sporit semnificativ în volum au avut un rol hotărâtor în prejudiciul suferit de industria comunitară, care se reflectă în slaba sa situație financiară și deteriorarea altor indicatori de prejudiciu în cursul PA, precum și o pierdere a cotei de piață.
5.3. Efectul altor factori
5.3.1. Importurile din alte țări terțe
(77)
Importurile din țări terțe care nu au fost implicate în această investigație au scăzut cu 65 % în perioada luată în calcul, rezultând o pierdere a procentului de piață de la gama 35 % până la 40 % în EF2005 la gama 10 % până la 15 % în PA. Prețurile acestor importuri au crescut cu 20 % în perioada luată în calcul, ceea ce urmează tendința de dezvoltare a prețurilor din industria comunitară.
(78)
Tendințele volumului importurilor și prețurilor din alte țări terțe între EF2005 și PA au fost după cum urmează:
Tabelul 9
Alte țări terțe
EF2005
EF2006
EF2007
PA
Total importuri
(tone)
31 910
30 926
13 080
11 225
Indice
100
97
41
35
Sursă: Eurostat
Alte țări terțe
EF2005
EF2006
EF2007
PA
Prețuri medii toate importurile
(EUR/tonă)
789
831
976
945
Indice
100
105
124
120
Sursă: Eurostat
(79)
Având în vedere cele menționate anterior, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că importurile din alte țări terțe nu au rupt legătura de cauzalitate dintre dumping și prejudiciul important cauzat industriei comunitare de importurile din RPC.
5.3.2. Evoluția cererii
(80)
În ceea ce privește evoluția cererii, consumul comunitar de MSG a scăzut între EF2005 și PA. Această scădere nu a fost, totuși, semnificativă (- 4 %) și nu poate explica scăderea volumului de vânzări al industriei comunitare pe piața comunitară care a fost de 24 %. Trebuie subliniat că, în perioada luată în calcul, industria comunitară a pierdut 12,5 puncte procentuale din procentul său de piață și că aceste vânzări au fost înlocuite de importuri care au făcut obiectul unui dumping, originare din RPC. Prin urmare, prejudiciul important suferit de industria comunitară nu poate fi atribuit unei contractări a cererii pe piața comunitară.
5.3.3. Rezultatele la export și productivitate ale industriei comunitare
(81)
Contrar celor pretinse de unele părți interesate, conform cărora performanțele slabe la export ale industriei comunitare ar putea fi cauza prejudiciului suferit, trebuie să se observe că vânzările la export au crescut cu peste 50 % în perioada luată în calcul. Prin urmare, afirmația trebuie să fie respinsă.
(82)
În ce privește factorul productivitate, trebuie să se observe că, în perioada luată în calcul, industria comunitară a reușit să își diminueze costurile fixe și costurile cu forța de muncă și a sporit productivitatea pe angajat.
(83)
Luând în considerare cele menționate anterior, nici performanța la export, nici orice presupusă scădere a productivității industriei comunitare nu au contribuit la deteriorarea situației acesteia în decursul PA.
5.3.4. Fluctuațiile ratei de schimb
(84)
Anumite părți interesate au susținut că deprecierea dolarului american (USD) în raport cu euro a favorizat importurile de MSG în Comunitatea Europeană. Într-adevăr, s-a constatat că vasta majoritate a tranzacțiilor de import din RPC în Comunitatea Europeană sunt facturate în USD.
(85)
Trebuie reamintit faptul că ancheta urmărește să stabilească dacă importurile care fac obiectul unui dumping (în termeni de preț și de volum) au cauzat prejudicii materiale industriei comunitare sau dacă astfel de prejudicii materiale se datorează altor factori. În acest sens, articolul 3 alineatul (6) din regulamentul de bază prevede că este necesar să se arate că nivelul prețului importurilor care fac obiectul dumpingului cauzează un prejudiciu. Acesta se referă, așadar, doar la o diferență între nivelurile prețurilor, nefiind, ca atare, necesar să se analizeze factorii care afectează nivelul acelor prețuri.
(86)
În practică, efectul importurilor care fac obiectul unui dumping asupra prețurilor industriei comunitare se examinează, în principal, prin stabilirea subcotării prețurilor, a scăderii prețurilor și a presiunii asupra prețurilor. În acest scop, sunt comparate prețurile de export care au făcut obiectul unui dumping și prețurile de vânzare ale industriei comunitare, iar prețurile de export utilizate pentru calcularea prejudiciului ar putea, în unele cazuri, să necesite convertirea într-o altă monedă pentru a dispune de o bază comparabilă. Prin urmare, utilizarea cursurilor de schimb în acest context garantează doar că diferența de preț se stabilește pe o bază comparabilă. Din cele menționate anterior reiese clar că, în principiu, cursul de schimb nu poate fi un alt factor al prejudiciului.
(87)
Cele de mai sus sunt confirmate, de asemenea, de textul articolului 3 alineatul (7) din regulamentul de bază care se referă la factorii cunoscuți, diferiți de importurile care fac obiectul unui dumping. Lista altor factori cunoscuți în articolul respectiv nu face trimitere la niciun factor care afectează nivelul prețului importurilor care fac obiectul unui dumping. În concluzie, în cazul în care importurile fac obiectul unui dumping și chiar dacă acestea au beneficiat de evoluția favorabilă a cursurilor de schimb, nu se consideră că evoluția acestor cursuri de schimb ar putea fi un alt factor care cauzează prejudicii.
(88)
Prin urmare, analiza factorilor care afectează nivelul prețurilor importurilor care fac obiectul unui dumping, cum ar fi fluctuația cursului de schimb, nu poate fi concludentă, iar o astfel de analiză ar depăși cerințele prevăzute în regulamentul de bază.
(89)
Cu toate acestea și fără să se aducă atingere celor afirmate mai înainte, chiar pe baza cursului de schimb în vigoare la începutul EF2005, importurile din RPC au subcotat semnificativ prețurile industriei comunitare. Prin urmare, această marjă semnificativă de subcotare nu poate fi explicată prin schimbarea cursului de schimb euro față de USD în perioada luată în calcul.
(90)
În temeiul celor menționate anterior, s-a concluzionat provizoriu că aprecierea euro față de USD nu este un factor suficient pentru ruperea legăturii cauzale între importurile care au făcut obiectul unui dumping și prejudiciul important suferit de către industria comunitară.
5.3.5. Importurile industriei comunitare
(91)
Unele părți interesate au afirmat că industria comunitară a importat MSG din fabricile sale înrudite aflate în afara Chinei și în afara Comunității, ceea ce a avut un impact asupra volumului vânzărilor sale de MSG produs în interiorul Comunității.
(92)
Investigația a arătat că, după achiziționarea Orsan, industria comunitară și-a reorganizat structura/canalele de vânzare în Comunitate. Aproape întreaga cantitate de MSG pusă în vânzare pe piața comunitară de către industria comunitară în PA a fost produsă de singurul producător comunitar. Vânzările de MSG pe piața comunitară, provenite de la exportatori înrudiți cu industria comunitară din țări aflate în afara comunității, s-au redus constant și semnificativ pe perioada luată în calcul.
(93)
Unele părți interesate au adus, de asemenea, argumentul că însăși industria comunitară sau alte societăți ale Ajinomoto Group au legături cu producătorii chinezi de MSG care exportă produsul respectiv în Comunitate. S-a afirmat că exporturile către Comunitate efectuate de către aceste societăți înrudite au produs prejudiciul suferit de către industria comunitară. S-a mai afirmat că însuși Ajinomoto Group este responsabil pentru politicile de prețuri practicate de către acești exportatori chinezi.
(94)
Investigația a arătat că, în cazul uneia dintre companiile din China despre care s-a afirmat că ar fi înrudită cu Ajinomoto Group, această relație a încetat să mai existe înainte de PA. Mai mult, s-a constatat că vânzările la export ale acestei companii către Comunitate în anii care au precedat PA sunt neglijabile. În cazul altor doi producători chinezi de MSG înrudiți cu unicul producător comunitar, s-a stabilit că exporturile acestora către Comunitate în PA au fost nesemnificative. Având în vedere acestea, faptul că Ajinomoto Group ar fi putut fi răspunzător pentru politicile de prețuri practicate de aceste societăți nu a fost considerat relevant.
(95)
Astfel, s-a concluzionat în mod provizoriu că importurile industriei comunitare provenite din surse înrudite din afara Comunității nu au contribuit la prejudiciul important suferit de industria comunitară.
5.3.6. Noul regim al zahărului
(96)
Afirmația făcută de către unele părți interesate cu privire la impactul negativ al noului regim al zahărului în Comunitate (și creșterea prețului zahărului rezultată din aceasta) asupra costurilor de producție ale industriei comunitare nu a fost confirmată. Investigația a arătat că industria comunitară a beneficiat de acorduri pe termen lung semnate cu mult înainte de punerea în aplicare a noului regim, ceea ce a asigurat menținerea unui preț scăzut de achiziție a zahărului pentru cea mai mare parte a perioadei luate în calcul. În a doua parte a PA, ca urmare a aplicării noului regim al zahărului, prețul de achiziție a zahărului a crescut ușor, dar acest impact a fost parțial contrabalansat de dezvoltarea unei tehnologii de fermentație mai eficientă. Productivitatea fermentației a crescut pe parcursul PA și este ridicată față de cea obținută în medie de către producătorii chinezi. Aceasta înseamnă că, pentru fiecare tonă de MSG, producătorul comunitar are nevoie de o cantitate substanțial mai mică de zahăr față de necesarul producătorilor chinezi.
5.3.7. Diferența între materiile prime de bază
(97)
MSG este produs în Comunitate din melase de zahăr, în timp ce în China este produs din amidon extras din porumb sau orez. Unele părți interesate au afirmat că evoluția prețurilor acestor materii prime poate să fi oferit un avantaj comparativ producătorilor chinezi. Totuși, compararea costurilor materiilor prime necesare pentru a produce aceeași cantitate de MSG arată că există un avantaj competitiv în cazul producției MSG din melase. Pe baza informației disponibile, există indicații conform cărora acest avantaj comparativ s-a mărit chiar în cursul PA prin creșterea rapidă a prețului porumbului, atât la nivel internațional, cât și pe piața chineză. Totuși, din cauza dumpingului produselor chinezești, acest avantaj comparativ nu a generat câștig de procent de piață pentru MSG produs din melase de către industria comunitară.
(98)
În consecință, s-a concluzionat în mod provizoriu că diferența între materiile prime folosite de industria comunitară și cele folosite de producătorii-exportatori chinezi nu a contribuit la prejudiciul important suferit de către industria comunitară.
5.4. Concluzie privind legătura de cauzalitate
(99)
Analiza anterioară a demonstrat că există o creștere substanțială de volum și procent de piață pentru importurile care au făcut obiectul unui dumping originare din RPC între EF2005 și PA, odată cu un nivel ridicat al subcotării de preț în timpul PA. Această creștere a procentului de piață pentru importurile la preț scăzut din RPC a coincis cu o scădere semnificativă a procentului de piață pentru industria comunitară, ceea ce, împreună cu presiunea către scăderea prețurilor, a dus, între altele, la pierderi substanțiale pentru industria comunitară în perioada luată în calcul. Pe de altă parte, examinarea celorlalți factori care ar fi putut să prejudicieze industria comunitară a dezvăluit că niciunul dintre aceștia nu ar fi putut avea un impact negativ semnificativ.
(100)
Având în vedere analiza menționată mai sus, care a diferențiat și separat în mod clar efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei comunitare de efectele prejudiciabile ale importurilor care fac obiectul unui dumping, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că importurile din țara respectivă au cauzat un prejudiciu important industriei comunitare în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază.
6. INTERESUL COMUNITAR
6.1. Observație preliminară
(101)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă, în ciuda concluziilor privind dumpingul prejudiciabil, existau motive imperioase pentru a se ajunge la concluzia că nu este în interesul Comunității să se adopte măsuri în acest caz special. Determinarea interesului Comunității s-a bazat pe o evaluare a tuturor intereselor implicate, adică cele ale industriei comunitare, ale furnizorilor de materii prime, ale importatorilor și ale utilizatorilor produsului în cauză.
6.2. Industria comunitară
6.2.1. Natura și structura industriei comunitare
(102)
Industria comunitară este compusă dintr-un singur producător, stabilit în Franța. Societatea este proprietatea Ajinomoto Group, care este implicat, alături de alte activități, în producția și vânzarea de MSG pe plan mondial. Industria comunitară își procură materia primă de la furnizori comunitari, având prin urmare un impact asupra locurilor de muncă la nivelul furnizorilor de materie primă.
6.2.2. Efecte ale instituirii sau nu de măsuri asupra industriei comunitare
(103)
Industria comunitară a făcut eforturi din timpul EF2005 pentru a investi într-o restructurare profundă cu scopul reducerii costurilor și, drept rezultat, poate fi considerată a fi viabilă. Cu toate acestea, din cauza importurilor care fac obiectul unui dumping, a apărut un prejudiciu sub forma unei scăderi semnificative a volumului vânzărilor și a unei creșteri insuficiente a prețului de vânzare, ceea ce, mai departe, a dus la pierderi financiare semnificative pentru industria comunitară. Urmare a impunerii unor taxe antidumping, volumul MSG vândut de industrie este de așteptat să crească și, până la un punct, să existe și o creștere a prețurilor practicate de aceasta pe piața comunitară. Aceasta va permite industriei comunitare să atingă un nivel acceptabil de profitabilitate.
(104)
Se consideră că instituirea măsurilor ar restabili concurența loială pe piață. Trebuie remarcat faptul că pierderile înregistrate de industria comunitară se datorează dificultății acesteia de a concura cu importuri la prețuri scăzute, în condiții de dumping, originare din RPC. Impunerea măsurilor antidumping este în măsură să plaseze industria comunitară în poziția de a recâștiga măcar o parte din procentul de piață pierdut, cu impact pozitiv, în consecință, asupra profitabilității.
(105)
Așa cum s-a menționat anterior, industria comunitară a suferit un prejudiciu important din cauza importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC. Dacă nu vor fi impuse măsuri, este probabilă o deteriorare în continuare a situației industriei comunitare, subminând astfel efectele pozitive ale investițiilor realizate în ultimii ani. Efectul de scădere a prețurilor provocat de importurile care fac obiectul unui dumping riscă să continue să zădărnicească toate eforturile depuse de industria comunitară, în special pentru a restabili rentabilitatea. Dacă nu se iau măsuri, industria comunitară riscă să nu mai fie prezentă pe termen lung.
(106)
În concluzie, se preconizează că măsurile vor permite industriei comunitare să se redreseze în urma dumpingului prejudiciabil stabilit în cursul anchetei.
6.3. Importatorii
(107)
Un total de trei importatori au cooperat la investigație și s-au pronunțat cu toții împotriva impunerii de măsuri antidumping. Acești importatori realizează în jur de 46 % din totalul importurilor din RPC în Comunitate și în jur de 19 % din consumul comunitar de MSG în cursul PA.
(108)
Pe baza constatărilor provizorii, s-a concluzionat că impactul introducerii măsurilor antidumping ar fi neglijabil pentru doi dintre importatorii care au cooperat. Pentru celălalt importator care a cooperat, indiciile preliminare arată că MSG reprezintă 7 % până la 12 % din activitatea acestuia. Această companie are mai puțin de cinci oameni direct angajați în acea parte din afacere care se ocupă cu MSG. Profitul companiei din vânzările de MSG este redus. Având în vedere toate acestea, impactul impunerii unei taxe antidumping ar trebui să nu fie neglijabil. Totuși, efectul așteptat al impunerii de măsuri ar fi creșterea prețului MSG (din toate sursele) pe piața comunitară. Acest importator ar fi, astfel, în poziția de a transmite mai departe toată sau aproape toată creșterea de costuri care rezultă din impunerea de măsuri antidumping, fără ca aceasta să aibă vreun efect semnificativ asupra profitului său global.
(109)
În aceste condiții, s-a concluzionat în mod provizoriu că, pe baza informației avute la dispoziție, este foarte probabil ca măsurile antidumping să aibă o influență puțin importantă asupra importatorilor, chiar nici una.
6.4. Utilizatori
(110)
Au cooperat la investigație în total patru societăți utilizatoare, care dețin 18 % din importurile de MSG din RPC. Aceste societăți activează în industria alimentară și în industria produselor cosmetice de uz personal.
(111)
Doi dintre utilizatorii care au cooperat activează în industria alimentară. În total, aceste două societăți dețin aproximativ 17 % din importurile de MSG din RPC în PA. Trebuie să se remarce că ambele societăți procură cantități semnificative de la industria comunitară, precum și din alte surse. Trebuie să se remarce, de asemenea, că activitățile legate de MSG reprezintă doar o mică parte din întreaga activitate a ambelor societăți. Pentru una dintre societăți, care a importat o cantitate foarte mică de MSG din RPC în PA, impactul impunerii oricăror măsuri va fi neglijabil. Pentru cealaltă companie, impactul posibilei impuneri de măsuri trebuie să continue a fi investigat.
(112)
În ce privește ceilalți doi utilizatori care au cooperat, s-a constatat că reprezintă doar aproximativ 1 % din importurile din China în PA. În aceste condiții, s-a considerat că impunerea de măsuri antidumping nu ar avea un efect semnificativ asupra situației financiare a acestor companii.
(113)
În aceste condiții, s-a concluzionat în mod provizoriu că, pe baza informației avute la dispoziție, este foarte probabil ca măsurile antidumping să aibă o influență puțin importantă asupra utilizatorilor, chiar nici una.
6.5. Furnizori de materii prime
(114)
Doi furnizori au răspuns la chestionar și au susținut impunerea de măsuri antidumping. Unul dintre aceștia este furnizor de materie primă, respectiv melasă de zahăr, pentru industria comunitară. Melasa de zahăr furnizată de către această societate industriei comunitare reprezintă aproximativ 5 % din cifra de afaceri a societății. Dacă nu se impun măsuri antidumping, există riscul, așa cum s-a menționat anterior, ca prezența pe termen lung a industriei comunitare să fie pusă la îndoială. Dacă s-ar întâmpla acest lucru, ar exista un impact negativ evident asupra situației furnizorilor de materie primă pentru industria comunitară.
(115)
În ceea ce îl privește pe cel de-al doilea furnizor, investigația va continua după impunerea de măsuri provizorii.
(116)
Dacă nu vor fi impuse măsuri, vânzările industriei comunitare vor continua să scadă, ceea ce va duce mai departe la reducerea cererii acesteia de materii prime. Acest lucru va avea foarte probabil repercusiuni negative asupra profitabilității furnizorilor de materii prime.
6.6. Concurența și efectele de distorsionare a comerțului
(117)
Unele părți interesate au declarat că Ajinomoto Group ar putea deține o poziție dominantă, nu numai pe piața comunitară, ci și pe piața mondială. Aceste părți interesate au susținut că, în afară de concurenții din China, Ajinomoto Group deține, de fapt, monopolul în domeniul producției de MSG la nivel mondial. Cu toate acestea, ar trebui subliniat faptul că, pe baza informațiilor furnizate de către una dintre părțile interesate care au făcut această declarație, producția de MSG independentă de China și de Ajinomoto reprezintă, încă, peste 500 000 tone (ceea ce reprezintă mai mult decât producția totală de MSG a Ajinomoto Group).
(118)
Referitor la piața comunitară, dacă se impun măsuri antidumping, este probabil ca producătorii-exportatori vizați din China, date fiind pozițiile puternice pe piață ale acestora, să continue să își vândă produsele, dar nu la prețuri de dumping. De asemenea, este probabil să existe încă un număr suficient de concurenți mari pe piața comunitară, inclusiv producători din Indonezia, Coreea de Sud, Vietnam, Brazilia și Taiwan. Trebuie subliniat faptul că, la începutul perioadei luate în considerare, importurile din aceste surse reprezentau 31,4 % din piața comunitară, dar au scăzut în mod substanțial din cauza importului la prețuri de dumping din RPC. În consecință, este probabil ca utilizatorii să poată alege în continuare între diferiți furnizori de MSG. În schimb, în absența măsurilor, va fi pus în joc viitorul industriei comunitare. Dispariția acesteia ar conduce la reducerea drastică a concurenței pe piața comunitară.
6.7. Concluzie privind interesul Comunității
(119)
Având în vedere cele menționate anterior, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că nu există motive convingătoare împotriva impunerii de taxe antidumping în cazul de față.
7. PROPUNERE DE MĂSURI ANTIDUMPING PROVIZORII
7.1. Nivelul de eliminare a prejudiciului
(120)
Având în vedere concluziile stabilite privind dumpingul, prejudiciul, legătura de cauzalitate și interesul Comunității, ar trebui să se instituie măsuri antidumping provizorii pentru a împiedica agravarea prejudiciului cauzat industriei comunitare de către importurile care fac obiectul unui dumping.
(121)
În sensul stabilirii nivelului taxei, s-a ținut seama de marjele de dumping constatate și de valoarea taxei necesară pentru a elimina prejudiciul suferit de industria comunitară.
(122)
Având în vedere că industria comunitară a suferit pierderi financiare pe parcursul întregii perioade luate în calcul, profitul care ar fi putut fi obținut în absența importurilor care au făcut obiectul unui dumping a fost calculat pe baza marjelor de profit pentru produsul analog, obținute în perioada luată în calcul de către producătorii de MSG în țări în care nu au fost prezente importurile din China, care au făcut obiectul unui dumping (și anume Taiwan și Thailanda). Pe această bază, s-a considerat că o marjă de profit de 5 % din cifra de afaceri ar putea fi considerată un minimum corespunzător pe care industria comunitară l-ar putea atinge în absența dumpingului prejudiciabil. Majorarea necesară a prețului a fost determinată prin compararea prețului de import mediu ponderat utilizat pentru calcularea subcotării cu prețul neprejudiciabil al produselor vândute de industria comunitară pe piața Comunității. Prețul neprejudiciabil a fost obținut prin ajustarea prețurilor de vânzare ale industriei comunitare pentru a se lua în considerare pierderile/profiturile reale din cursul PA și prin adăugarea marjei de profit menționate anterior. Orice diferență rezultată în urma acestei comparații a fost exprimată ca procent din totalul valorii de import CIF.
7.2. Măsurile provizorii
(123)
Luând în considerare cele menționate mai sus, se consideră că, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, trebuie să se instituie taxe antidumping provizorii la importurile originare din RPC, la nivelul marjei celei mai scăzute (dumping sau prejudiciu) în conformitate cu norma celei mai reduse taxe.
(124)
Ratele individuale ale taxei antidumping menționate în prezentul regulament au fost stabilite pe baza concluziilor prezentei anchete. Prin urmare, acestea reflectă situația constatată în cazul societăților în cauză, în cursul anchetei. Aceste rate ale taxelor (spre deosebire de taxa națională aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”) se aplică, prin urmare, în mod exclusiv, importurilor de produse originare din țara în cauză, fabricate de societățile respective și, prin urmare, de entitățile juridice specifice menționate. Produsele importate fabricate de orice altă societate ale cărei denumire și adresă nu sunt menționate în mod expres în dispozitivul prezentului regulament, inclusiv de entitățile care au legătură cu societățile menționate în mod expres, nu pot beneficia de aceste niveluri și se supun taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”.
(125)
Taxele antidumping propuse sunt următoarele:
Societatea
Marja de eliminarea prejudiciului
Marja de dumping
Nivelul taxeiantidumping
Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd și Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd
54,8 %
33,8 %
33,8 %
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd
60,4 %
36,5 %
36,5 %
Toate celelalte societăți
63,7 %
39,7 %
39,7 %
8. NOTIFICAREA
(126)
Rezultatele provizorii de mai sus vor fi comunicate tuturor părților interesate care vor fi invitate să își facă cunoscute opiniile în scris și să solicite o audiere. Observațiile lor vor fi analizate și, atunci când acestea sunt justificate, vor fi luate în considerare înaintea adoptării oricăror decizii definitive. Reexaminarea rezultatelor provizorii ar putea fi necesară în scopul stabilirii oricăror rezultate definitive,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie o taxă antidumping provizorie pentru importurile de glutamat de monosodiu încadrat la codul NC ex 2922 42 00 (cod TARIC 2922420010) și originar din Republica Populară Chineză.
(2) Rata taxei provizorii antidumping aplicabilă prețului net franco-frontieră comunitară, înainte de aplicarea taxei, pentru produsele fabricate de societățile de mai jos, este după cum urmează:
Societatea
Nivelul taxei antidumping (%)
Cod adițional TARIC
Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd și Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd
33,8
A883
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd
36,5
A884
Toate celelalte societăți
39,7
A999
(3) Punerea în liberă circulație în Comunitate a produsului menționat la alineatul (1) este condiționată de oferirea unei garanții echivalente cu valoarea taxei provizorii.
(4) Cu excepția cazului în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
(1) Fără a aduce atingere articolului 20 din Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului, părțile interesate pot cere dezvăluirea faptelor și a considerațiilor esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament, își pot face cunoscute în scris punctele de vedere și pot înainta o cerere pentru o audiere din partea Comisiei în termen de o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.
(2) În temeiul articolului 21 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 384/96, părțile în cauză pot prezenta observații privind aplicarea prezentului regulament în termen de o lună de la data intrării sale în vigoare.
Articolul 3
Articolul 1 din prezentul regulament se aplică timp de șase luni.
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 3 iunie 2008.