VERORDNUNG (EG) Nr. 1910/2006 DES RATES
vom 19. Dezember 2006
zur Einführung eines endgültigen Antidumpingzolls auf Einfuhren von Fernsehkamerasystemen mit Ursprung in Japan nach einer Überprüfung gemäß Artikel 11 Absatz 2 der Verordnung (EG) Nr. 384/96 des Rates
DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION -
gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft,
gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 384/96 des Rates vom 22. Dezember 1995 über den Schutz gegen gedumpte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft gehörenden Ländern (1) (nachstehend „Grundverordnung“ genannt), insbesondere auf Artikel 11 Absatz 2,
auf Vorschlag der Kommission nach Anhörung des Beratenden Ausschusses,
in Erwägung nachstehender Gründe:
1. VERFAHREN
1.1 Geltende Maßnahmen
(1)
Der Rat hat mit der Verordnung (EG) Nr. 1015/94 (2) einen endgültigen Antidumpingzoll auf Einfuhren von Fernsehkamerasystemen (nachstehend „FKS“ abgekürzt) mit Ursprung in Japan eingeführt (nachstehend „Ausgangsuntersuchung“ genannt).
(2)
Im September 2000 bestätigte der Rat mit der Verordnung (EG) Nr. 2042/2000 (3) den mit der Verordnung (EG) Nr. 1015/94 eingeführten endgültigen Antidumpingzoll gemäß Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung (nachstehend „vorherige Prüfung“ genannt).
1.2 Überprüfungsantrag
(3)
Nach der Veröffentlichung einer Bekanntmachung über das bevorstehende Außerkrafttreten der geltenden Antidumpingmaßnahmen gegenüber Einfuhren von FKS mit Ursprung in Japan (4) erhielt die Kommission am 28. Juni 2005 einen Antrag auf Überprüfung dieser Maßnahmen gemäß Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung.
(4)
Der Antrag wurde von Grass Valley Nederland BV eingereicht, einem Gemeinschaftshersteller, auf den mehr als 60 % der gesamten Gemeinschaftsproduktion von FKS entfallen (nachstehend „Antragsteller“ genannt). Das Unternehmen Grass Valley ist aus der Übernahme von Philips Digital Video Systems durch Thomson Multimedia, Eigentümer von Thomson Broadcast Systems, hervorgegangen. Der Antrag auf Überprüfung wegen bevorstehenden Außerkrafttretens wurde damit begründet, dass das Dumping und die Schädigung des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen wahrscheinlich anhalten oder erneut auftreten würden.
(5)
Die Kommission gelangte nach Anhörung des Beratenden Ausschusses zu dem Schluss, dass hinreichende Beweise für die Einleitung einer Überprüfung gemäß Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung vorlagen, und leitete am 29. September 2005 eine Überprüfung ein (5).
1.3 Parallele Untersuchung
(6)
Am 18. Mai 2006 leitete die Kommission ein neues Antidumpingverfahren betreffend die Einfuhr bestimmter Kamerasysteme mit Ursprung in Japan sowie eine Interimsüberprüfung der Antidumpingmaßnahmen gegenüber Einfuhren von Fernsehkamerasystem mit Ursprung in Japan ein (6). Der Geltungsbereich des neuen Antidumpingverfahrens schließt auch Fernsehkamerasysteme ein, die unter Randnummer (2) genannten Maßnahmen fallen. Sollte festgestellt werden, dass gegenüber bestimmtem Kamerasystemen mit Ursprung in Japan Maßnahmen eingeführt werden müssen, die dann auch die unter diese Verordnung fallenden FKS beträfen, wäre die Aufrechterhaltung der Maßnahmen durch diese Verordnung nicht mehr angezeigt; die Verordnung müsste dann geändert oder aufgehoben werden.
1.4 Laufende Untersuchung
1.4.1 Verfahren
(7)
Die Kommission unterrichtete die bekanntermaßen betroffenen ausführenden Hersteller, Verwender/Einführer und Rohstofflieferanten sowie die Vertreter des betroffenen Ausfuhrlandes und die Gemeinschaftshersteller offiziell über die Einleitung der Überprüfung wegen bevorstehenden Außerkrafttretens. Die interessierten Parteien erhielten Gelegenheit, innerhalb der in der Bekanntmachung über die Einleitung der Überprüfung gesetzten Frist ihren Standpunkt schriftlich darzulegen und eine Anhörung zu beantragen.
(8)
Der antragstellende Gemeinschaftshersteller, zwei weitere bekannte Gemeinschaftshersteller, 25 Verwender, neun Rohstofflieferanten sowie die fünf bekannten ausführenden Hersteller in Japan erhielten Fragebogen. Antworten gingen ein von einem Gemeinschaftshersteller, einem japanischen ausführenden Hersteller und dem mit ihm verbundenen Unternehmen in der Gemeinschaft, vier Verwendern/Einführern und einem Rohstofflieferanten.
(9)
Die Kommission holte alle für ihre Untersuchung als notwendig erachteten Informationen ein, prüfte sie und führte in den Betrieben der nachstehend aufgeführten Unternehmen Kontrollbesuche durch:
Gemeinschaftshersteller
-
Grass Valley Netherlands BV, Breda (Niederlande)
Andere Hersteller in der Gemeinschaft
-
Ikegami Electronics (Europe) GmbH - UK Branch, Sunbury on Thames (Vereinigtes Königreich)
Hersteller im Ausfuhrland:
-
Ikegami Tsushinki Co., Ltd, Tokio (Japan)
(10)
Die Untersuchung konzentriert sich im Wesentlichen auf FKS mit Standardauflösung, die die Mehrheit der unter die Maßnahmen fallenden Waren darstellen. Ferner sei darauf hingewiesen, dass hochauflösende (HD) FKS mit ähnlicher Leistung und Qualität wie FKS mit einer Standardauflösung und einem Störabstand von 62 dB (die somit unter die geltenden Maßnahmen fallen) ggf. einen Störabstand von unter 55dB aufweisen und dementsprechend nicht unter die Maßnahmen fallen. Dies wurde auch vom Wirtschaftszweig der Gemeinschaft bestätigt. Eine interessierte Partei, die bei dieser Untersuchung nicht mitarbeitete, beantragte, die Warendefinition dieser Überprüfung an diejenige der unter Randnummer (6) genannten Untersuchung anzupassen. Dies ist jedoch nicht möglich, da sich diese Überprüfung lediglich darauf beschränkt festzustellen, ob die geltenden Maßnahmen aufrechterhalten oder außer Kraft gesetzt werden sollen. Das Vorbringen musste daher zurückgewiesen werden.
1.4.2 Untersuchungszeitraum
(11)
Die Untersuchung der Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens oder Wiederauftretens von Dumping und Schädigung betraf den Zeitraum vom 1. Oktober 2004 bis zum 30. September 2005 (nachstehend „Untersuchungszeitraum“ oder „UZ“ genannt). Die Untersuchung der Entwicklungen, die für die Beurteilung der Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens oder erneuten Auftretens der Schädigung relevant sind, betraf den Zeitraum vom 1. Januar 2002 bis zum Ende des UZ (nachstehend „Bezugszeitraum“ oder „Schadensuntersuchungszeitraum“ genannt bzw. „SUZ“ abgekürzt).
2. BETROFFENE WARE UND GLEICHARTIGE WARE
2.1 Betroffene Ware
(12)
Bei der betroffenen Ware handelt es sich um dieselbe wie diejenige, die Gegenstand der Ausgangsuntersuchungen war, die zur Einführung der derzeit geltenden Maßnahmen führten, d. h. Fernsehkamerasysteme.
(13)
Wie in der Verordnung (EG) Nr. 1015/94 des Rates beschrieben, können FKS aus einer Kombination folgender Bauteile bestehen, die entweder zusammen oder getrennt eingeführt werden:
a)
einem Kamerakopf mit drei oder mehr Sensoren (CCD-Sensoren von 12 mm oder mehr) mit jeweils mehr als 400 000 Pixeln, gegebenenfalls mit einem rückseitigen Adapter verbunden und mit einem vorgeschriebenen Störabstand von 55 dB oder mehr bei normaler Verstärkung, der Kamerakopf und der Adapter können als eine Einheit in einem gemeinsamen Gehäuse montiert sein; es kann sich aber auch um zwei separate Teile handeln;
b)
Einem Sucher (Durchmesser von 38 mm oder mehr),
c)
einer Basisstation oder einer Kamerakontrolleinheit (CCU), die durch ein Kabel mit der Kamera verbunden ist,
d)
einem Betriebskontrollpult (OCP) für die Kontrolle einzelner Kameras (z. B. für die Farbregulierung, die Linsenöffnung und die Blendeneinstellung),
e)
einem Endkontrollpunkt (MCP) oder einer Endeinstellungsanzeige (MSU) der Kamerawahl zur Überwachung oder Fernabstimmung mehrerer Kameras.
(14)
Die in dieser Überprüfung untersuchten Waren werden derzeit unter folgenden KN-Codes eingereiht: ex 8525 30 90, ex 8537 10 91, ex 8537 10 99, ex 8529 90 81, ex 8529 90 95, ex 8543 89 97, ex 8528 21 14, ex 8528 21 16 und ex 8528 21 90.
(15)
Nicht unter dieses Verfahren fallen:
a)
Linsen
b)
Videorekorder
c)
Kameraköpfe mit einem Aufnahmegerät im selben Gehäuse
d)
professionelle Kamerasysteme, die nicht für Sendezwecke genutzt werden können
e)
die im Anhang aufgeführten professionellen Kamerasysteme.
2.2 Gleichartige Ware
(16)
Die laufende Untersuchung bestätigte die Feststellungen der unter den Randnummern (1) und (2) genannten vorherigen Untersuchungen; demnach verwenden die von den japanischen ausführenden Herstellern produzierte und auf dem japanischen sowie auf dem Gemeinschaftsmarkt verkaufte betroffene Ware und die vom antragstellenden Gemeinschaftshersteller produzierte und auf dem Gemeinschaftsmarkt verkaufte Ware die gleiche Basistechnologie und entsprechen beide den weltweit geltenden Normen des Industriezweigs. Ferner haben die Waren die gleichen Anwendungen und Verwendungen, weisen mithin ähnliche materielle und technische Eigenschaften auf, sind austauschbar und Konkurrenzprodukte. Somit handelt es sich um gleichartige Waren im Sinne des Artikels 1 Absatz 4 der Grundverordnung.
3. WAHRSCHEINLICHKEIT EINES ANHALTENS ODER WIEDERAUFTRETENS DES DUMPINGS
3.1 Vorbemerkungen
(17)
Die Bereitschaft der japanischen ausführenden Hersteller, bei dieser Untersuchung mitzuarbeiten, war, wie bei den vorherigen Überprüfungen, sehr gering. Lediglich einer von fünf Herstellern arbeitete an der Untersuchung mit. Keiner der vier übrigen der Kommission bekannten Hersteller beantwortete den Fragenbogen, obwohl den verfügbaren Fakten, insbesondere den von der Kommission gemäß Artikel 14 Absatz 6 der Grundverordnung vorgehaltenen Daten zufolge mindestens drei von ihnen im UZ wahrscheinlich FKS in die Gemeinschaft ausgeführt haben.
(18)
Lediglich ein ausführender Hersteller kooperierte, obwohl er die betroffene Ware nicht in die Gemeinschaft ausführte. Angesichts der mangelnden Kooperationsbereitschaft konnten unmittelbar bei den ausführenden Herstellern keine zuverlässigen Informationen über Einfuhren der betroffenen Ware in die Gemeinschaft im UZ erhoben werden. Darüber hinaus erwiesen sich die Eurostat-Daten ebenfalls als unzuverlässig, da unter den KN-Codes, unter denen die betroffene Ware eingereiht wird, ohne Möglichkeit einer Aufschlüsselung auch Einfuhren anderen Waren verzeichnet werden. Daher konnten auch die Eurostat-Daten nicht herangezogen werden, um zu ermitteln, ob es Einfuhren von FKS aus Japan gab und wenn ja, in welcher Menge und mit welchem Wert. Vor diesem Hintergrund stützte sich die Kommission gemäß Artikel 18 der Grundverordnung auf die verfügbaren Fakten, d. h. auf die von ihr gemäß Artikel 14 Absatz 6 vorgehaltenen Informationen und den Antrag auf Einleitung der Überprüfung. Auf dieser Grundlage wurden Menge und Wert der Einfuhren von FKS mit Ursprung in Japan in die Gemeinschaft im Bezugszeitraum so gut wie möglich geschätzt.
3.2 Dumping der Einfuhren im Untersuchungszeitraum
(19)
Angesichts der mangelnden Kooperationsbereitschaft bzw. Kooperationsverweigerung der ausführenden Hersteller in Japan und der Tatsache, dass der einzige kooperierende ausführende Hersteller in Japan im UZ keine Ausfuhren in die Gemeinschaft tätigte, griff die Kommission gemäß Artikel 18 der Grundverordnung bei der Untersuchung der Fortsetzung des Dumpings auf andere Informationsquellen zurück, nämlich die Angaben des Antragstellers und die von ihr gemäß Artikel 14 Absatz 6 vorgehaltenen Daten.
(20)
Letztere zeigen, dass erhebliche Mengen der betroffenen Ware im UZ eingeführt wurden, insbesondere rund 10 Fernsehkameraköpfe (nachstehend „FKK“ abgekürzt), die das wesentliche und wertvollste Bauteil eines FKS darstellen. Angesichts der mangelnden Kooperation und der Tatsache, dass der einzige kooperierende ausführende Hersteller im UZ keine Ausfuhren in die Gemeinschaft tätigte, konnte für die betroffene Ware keine formale Dumpingberechnung vorgenommen werden.
(21)
Aus diesen Gründen musste die Kommission gemäß Artikel 18 der Grundverordnung auf die verfügbaren Fakten zurückgreifen, d. h. auf die Angaben im Antrag, die für zwei Modelle der betroffenen Ware nach Entrichtung des Zolls ein beträchtliches Dumping ausweisen, das in einem Fall mehr als 10 % beträgt.
(22)
Es wird der Schluss gezogen, dass es ausgehend von den vorliegenden Beweisen wahrscheinlich ist, dass die japanischen ausführenden Hersteller das Dumping fortsetzen.
3.3 Einfuhrentwicklung im Falle des Außerkrafttretens der Maßnahmen
3.3.1 Vorbemerkungen
(23)
FKS werden weltweit lediglich in Japan und in der EU hergestellt. Daher teilen sich diese Hersteller den Weltmarkt. Bekanntermaßen gibt es mindestens zwei Gemeinschaftshersteller von denen einer mit japanischen ausführenden Herstellern verbunden ist, die für den Gemeinschaftsmarkt produzieren. Es sind fünf japanische ausführende Hersteller bekannt, die weltweit produzieren und verkaufen.
(24)
Es sei darauf hingewiesen, dass die geltenden Maßnahmen seit 1994 in Kraft sind. Ferner gelangte die Kommission 1999 zu dem Schluss, dass die ausführenden Hersteller die Maßnahmen neutralisieren konnten, und beschloss daher, die Antidumpingzölle für die betroffenen ausführenden Hersteller drastisch zu erhöhen (auf 200,3 %). Schließlich wurden die Maßnahmen infolge einer Überprüfung wegen bevorstehenden Außerkrafttretens der Maßnahmen im Jahr 2000 für weitere fünf Jahre verlängert, da ein Anhalten und ein erneutes Auftreten des Dumpings und der Schädigung wahrscheinlich waren.
3.3.2 Verhältnis zwischen den Preisen in der Gemeinschaft und denjenigen im Ausfuhrland
(25)
Da die ausführenden Hersteller nicht kooperationsbereit waren, stützten sich die Informationen über den Preis der betroffenen Ware in Japan lediglich auf die Verkaufsdaten des einzigen kooperierenden ausführenden Herstellers (Ikegami), auf Auskünfte des Antragstellers und die Angaben im Antrag auf Einleitung dieser Überprüfung.
(26)
Wie unter Randnummer (20) erläutert, ist der FKK das wichtigste und wertvollste Bauteil eines FKS; es erschien daher angebracht, die japanischen und die gemeinschaftlichen Preise für dieses Bauteil miteinander zu vergleichen.
(27)
Die Angaben im Antrag und die bei den Kontrollbesuchen erhobenen Daten weisen darauf hin, dass die von den Gemeinschaftsherstellern in der Gemeinschaft berechneten Preise höher sind als die Preise auf dem japanischen Inlandsmarkt.
(28)
Gleichwohl sind die japanischen Unternehmen schon jetzt bereit, in die Gemeinschaft zu Preisen (ohne Antidumpingzölle) zu exportieren, die wesentlich unter denjenigen in der Gemeinschaft und auf ihrem eigenen Markt liegen. Das Gleiche gilt für ihre Ausfuhren in Drittländer.
(29)
Da nicht anzunehmen ist, dass die japanischen ausführenden Hersteller ihre Preispolitik in diesem Fall ändern, kann davon ausgegangen werden, dass bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen Waren zu stark gedumpten Preisen in die Gemeinschaft eingeführt würden, die die Gemeinschaftspreise unterbieten würden. Darüber hinaus bietet das hohe Preisniveau auf dem Gemeinschaftsmarkt den japanischen ausführenden Herstellern einen Anreiz, um einen Teil ihrer Inlandsverkäufe in die EU umzuleiten.
(30)
Angesichts der Höhe der geltenden Zollsätze (von 52,7 % bis 200,3 %) hätten die japanischen ausführenden Hersteller bei der Preisgestaltung einen großen Spielraum, falls die Maßnahmen außer Kraft treten und sie eine Erhöhung ihrer Ausfuhrpreise beschließen würden. In jedem Fall würden die Gemeinschaftspreise unterboten, solange die Preissteigerung unterhalb der geltenden Zollsätze läge.
3.3.3 Verhältnis zwischen den Preisen für japanische Ausfuhren in Drittländer und den Preisen im Ausfuhrland
(31)
Angesichts der mangelnden Kooperationsbereitschaft der ausführenden Hersteller wurden die Preise des einzigen kooperierenden ausführenden Herstellers für Ausfuhren in Drittländer mit den Preisen für die japanischen Inlandsverkäufe verglichen. Für diesen Vergleich wurde der größte Teil der Verkäufe in Drittländer herangezogen.
(32)
Um einen korrekten Preisvergleich durchführen zu können, wurden, sofern erforderlich, Berichtigungen für die Handelsstufe, für Transport-, Versicherungs- und Kreditkosten vorgenommen. Da ausführliche Informationen vorlagen, bezog sich der Vergleich nicht nur auf Kameraköpfe sondern auf alle FKS-Bauteile.
(33)
Der Vergleich ergab, dass das Unternehmen in Drittländer zu wesentlich niedrigeren Preisen verkaufte als auf dem inländischen Markt.
(34)
Die vorliegenden Informationen deuten darauf hin, dass das Unternehmen seine Waren sehr wahrscheinlich zu gedumpten Preisen (rund 20 %) in Drittländer verkauft. Dies bestätigt die im Antrag enthaltenen Anscheinsbeweise, denen zufolge die ausführenden Hersteller ihre Ware zu deutlich gedumpten Preisen in Drittländern absetzen.
(35)
Es gibt keinen Hinweis darauf, dass andere japanische ausführende Hersteller eine andere Preispolitik verfolgen und nicht zu vermutlich gedumpten Preisen in Drittländer verkaufen.
(36)
Es wird daher der Schluss gezogen, dass die japanischen ausführenden Hersteller ihre Ware in Drittländer zu deutlich niedrigeren Preisen verkaufen als auf ihrem Inlandsmarkt und dass diese Ausfuhrpreise im UZ sehr wahrscheinlich gedumpt waren und dass es keinen Beweis dafür gibt, dass sich diese Vorgehensweise ändern wird.
3.3.4 Verhältnis zwischen den Preisen der japanischen Ausfuhren in Drittländer und den Preisen in der Gemeinschaft
(37)
Die verfügbaren Fakten, d. h. die Angaben im Antrag und die Informationen des einzigen kooperierenden ausführenden Herstellers, lassen darauf schließen, dass die Preise, zu denen die ausführenden Hersteller die betroffene Ware in Drittländer verkaufen, erheblich niedriger sind als die Preise auf dem Gemeinschaftsmarkt. Je nach Markt kann der Unterschied bis zu 220 % betragen. Bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen hätten die japanischen ausführenden Hersteller folglich allen Grund ihre Ausfuhren in Drittländer auf den Gemeinschaftsmarkt umzuleiten.
(38)
Ferner sei darauf hingewiesen, dass die Gemeinschaft das einzige Land ist, in dem Antidumpingmaßnahmen gegenüber der betroffenen Ware gelten. Nichts deutet darauf hin, dass die Hersteller bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen bei den Ausfuhren in die Gemeinschaft eine andere Preispolitik verfolgen würden als bei den Ausfuhren in Drittländer.
3.3.5 Ungenutzte Produktionskapazitäten und Lagerbestände
(39)
Der Antragsteller brachte vor, dass angesichts der Art der Ware die Kapazitäten flexibel seien und die japanischen ausführenden Hersteller ihre Kapazitäten innerhalb kürzester Zeit ausweiten könnten. Dies bestätigte sich beim Kontrollbesuch bei dem einzigen kooperierenden ausführenden Hersteller in Japan.
(40)
Der Produktionsprozess ist personalintensiv, wird aber nicht durch bestimmte Produktionsverfahren oder Maschinen eingeschränkt. Da die Produktionslinie durch Handarbeit geprägt ist, genügt es, die Zahl der Schichten und die Zahl der Beschäftigten zu erhöhen, um die Kapazitäten zu steigern. Der größte Hemmschuh für eine Kapazitätssteigerung ist de facto die Zeit, die nötig ist, um neu eingestelltes Personal für das Zusammensetzen und die Herstellung von FKS auszubilden. Den einzig denkbaren technischen Engpass im Hinblick auf eine Produktionsausweitung, dessen Beseitigung hohe Investitionen erfordern würde, bildet die Anlage, mit der der optische Block hergestellt wird. Es konnte jedoch nicht belegt werden, dass dies, angesichts des aktuellen Produktionsniveaus, eine etwaige Steigerung der Produktionskapazität verhindern könnte. Da das Unternehmen nicht alle Schichten voll ausgelastet hatte, kommt die Kommission zu dem Schluss, dass die Produktionskapazitäten in kurzer Zeit erheblich gesteigert werden könnten. Darüber wurde nicht bewiesen, dass mit einer solchen Kapazitätssteigerung im Verhältnis zum Wert der produzierten Waren hohe Kosten verbunden wären.
(41)
Die Kapazitätssteigerung könnte sehr hoch ausfallen angesichts der „günstigen Eintrittskarte“ der japanischen ausführenden Hersteller für den Absatz größerer Mengen auf dem Gemeinschaftsmarkt (Vertriebskanäle existieren bereits und die Kapazitätssteigerung erfordert nur geringe Investitionen).
(42)
Aus oben genannten Gründen und in Anbetracht der Tatsache, dass durch nichts belegt wird, dass dies nicht auch auf alle anderen ausführenden Hersteller zuträfe, kann die Schlussfolgerung gezogen werden, dass die Produktionskapazität wahrscheinlich innerhalb kurzer Zeit erheblich gesteigert werden könnte, wenn die japanischen Hersteller dies für nötig halten sollten.
(43)
Es ist mithin wahrscheinlich, dass bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen die Einfuhren in die Gemeinschaft zunehmen. Obige Erläuterungen müssen im Lichte der attraktiven Preise gesehen werden, die in der Gemeinschaft im Vergleich zu Drittländern gezahlt werden, des bereits vorhandenen Vertriebsnetzes und der Tatsache, dass eine Kapazitätssteigerung relativ kostengünstig wäre (Ausbildung neuer Facharbeiter).
3.4 Schlussfolgerung
(44)
Angesichts der oben beschriebenen Besonderheiten des Marktes, d. h. der Tatsache, dass in der Gemeinschaft höhere Preise gezahlt werden als in Drittländern oder auf dem japanischen Inlandsmarkt, gibt es starke Anreize, einen Teil der Verkäufe auf den Gemeinschaftsmarkt umzuleiten, und zwar wahrscheinlich zu niedrigen Preisen, um verlorene Marktanteile zurückzugewinnen. Da ferner die Produktionskapazität rasch erhöht werden kann, ist es sehr wahrscheinlich, dass die Einfuhren der betroffenen Ware erheblich zunehmen würden. Da nichts darauf hindeutet, dass die japanischen ausführenden Hersteller bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen ihre Preispolitik ändern und ihre Preise erhöhen würden, ist es auch sehr wahrscheinlich, dass diese größeren Mengen zu gedumpten Preisen eingeführt würden.
(45)
Es wird mithin der Schluss gezogen, dass bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen die japanischen ausführenden Herstellen die betroffene Ware wahrscheinlich erneut zu gedumpten Preisen einführen würden; die Maßnahmen sollten daher in Kraft bleiben.
4. DEFINITION DES WIRTSCHAFTSZWEIGS DER GEMEINSCHAFT
(46)
2001 wurde Philips Digital Video Systems (nachfolgend „Philips DVS“ abgekürzt) von Thomson Multimedia übernommen, das Eigentümer von Thomson Broadcast Systems (nachfolgend „TBS“ abgekürzt), einem weiteren Gemeinschaftshersteller von FKS, ist; das Ergebnis dieser Fusion ist Grass Valley Nederland B.V., der Antragsteller.
(47)
Ein ausführender Hersteller brachte vor, dass praktisch alle von seinem verbundenen Unternehmen in der Gemeinschaft verkauften Fernsehkamerasysteme seit fünf Jahren auch von diesem Unternehmen in der Gemeinschaft hergestellt würden. Da dieses Produktionsunternehmen nicht nur den Gemeinschaftsmarkt sondern auch den gesamten Weltmarkt beliefere, wäre es von einer wie auch immer gearteten Entscheidung bezüglich der geltenden Antidumpingzölle wahrscheinlich nicht betroffen.
(48)
Da dieser ausführende Hersteller keine weiteren Informationen vorlegte und auch den Fragebogen für die Gemeinschaftshersteller nicht beantwortete, konnte nicht genau festgestellt werden, welche Geschäfte dieses Unternehmen im Einzelnen u. a. auch in der Gemeinschaft tätigte.
(49)
Ein weiterer FKS-Hersteller in der Gemeinschaft, der mit einem japanischen ausführenden Hersteller verbunden ist, arbeitete an der Untersuchung mit und wandte sich gegen die geltenden Maßnahmen. Dieser Wirtschaftsbeteiligte brachte vor, dass die FKS-Einfuhren aus Japan sporadisch getätigt würden und lediglich eine Ergänzung zu den Geschäften in der Gemeinschaft darstellten. Der Kontrollbesuch vor Ort ergab, dass in den Anlagen in der Gemeinschaft lediglich ein bestimmtes Modell aus Teilen mit Ursprung in Japan und in der Gemeinschaft zusammengesetzt wurde, indessen wurde zum Zeitpunkt der Kontrolle kein CCD-Block, der wichtigste Teil eines Kamerakopfes, hergestellt. Darüber hinaus ergab die Untersuchung, dass es außer der Existenz der Antidumpingmaßnahmen gegenüber FKS keine anderen Gründe dafür gibt, das betreffende Modell in der Gemeinschaft herstellen zu lassen.
(50)
Diese Überprüfung bestätigte, dass auf den Antragsteller mehr als 60 % der Gemeinschaftsproduktion an Fernsehkamerasystemen entfielen. Daher bildet er den Wirtschaftszweig der Gemeinschaft im Sinne des Artikels 4 Absatz 1 und des Artikels 5 Absatz 4 der Grundverordnung und wird nachstehend als „Wirtschaftszweig der Gemeinschaft“ bezeichnet.
5. LAGE AUF DEM GEMEINSCHAFTSMARKT
5.1 Vorbemerkungen
(51)
Aus den unter den Randnummern (19) und (20) genannten Gründen stützte sich die Untersuchung der Lage des Gemeinschaftsmarktes auf Daten über Fernsehkameraköpfe (FKK).
(52)
Es war bekanntlich nicht möglich, Daten von einem japanischen ausführenden Hersteller zu bekommen, der angeblich Produktionsanlagen in der Gemeinschaft hat. Wie bereits gesagt, arbeiteten diejenigen japanischen Hersteller, die die betroffene Ware in die Gemeinschaft ausführten, nicht an der Untersuchung mit. Daher stützte sich die Kommission bei der Untersuchung des Verbrauchs gemäß Artikel 18 der Grundverordnung auf die verfügbaren Fakten.
(53)
Da die Daten über Verkauf und Produktion lediglich von einer bzw. zwei interessierten Parteien stammen und es sich dabei um wirtschaftlich sensible Daten handelt, hält die Kommission es nicht für angebracht, absolute Zahlen zu veröffentlichen. Die Zahlen wurden daher durch „-“ ersetzt und es wurden Indizes angegeben.
5.1.1 Verbrauch auf dem Gemeinschaftsmarkt
(54)
Der sichtbare Verbrauch von FKS wurde anhand der vom Wirtschaftszweig der Gemeinschaft angegebenen Verkäufe, der Verkäufe von Ikegami Electronics (Europe) GmbH, der von der Kommission gemäß Artikel 14 Absatz 6 vorgehaltenen Angaben über die FKS-Einfuhren aus Japan und der Informationen über FKS-Käufe, die von einem Verwender bereitgestellt wurden, ermittelt. Berücksichtigt man die Kooperationsverweigerung des japanischen ausführenden Herstellers, der vermutlich auch in der Gemeinschaft FKS herstellt, dürfte der Gemeinschaftsverbrauch etwas höher sein, obwohl sich die Gesamtentwicklung und die Schlussfolgerungen dadurch nicht entscheidend ändern dürften.
Tabelle 1
FKS-Verbrauch der Gemeinschaft
2002
2003
2004
UZ
Stück
-
-
-
-
Index
100
104
123
103
Quelle: Überprüfte Fragebogenantworten und gemäß Artikel 14 Absatz 6 vorgehaltene Daten
(55)
Von 2002 bis zum UZ stieg der Gemeinschaftsverbrauch um 3 %. Besonders ausgeprägt war die Zunahme 2004, als die Einfuhren einen Höchststand erreichten. Im UZ ging der Gemeinschaftsverbrauch gegenüber dem Wert von 2004 um 15 % zurück.
5.1.2 Derzeitige Einfuhren aus dem betroffenen Land
i. Menge und Marktanteil der Einfuhren der betroffenen Ware im UZ
(56)
Im Bezugszeitraum waren die Einfuhrmengen von FKS aus Japan relativ niedrig. Von 2002 bis 2004 verzehnfachten sich fast auf rund 30 Stück. Im UZ gingen die Einfuhren im Vergleich zu 2004 zwar wieder zurück, lagen aber immer noch deutlich über dem Wert von 2002. Insgesamt gesehen erhöhten sich die Einfuhren im Bezugszeitraum fast auf das Dreifache. Nach Auffassung des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft wurde das Einfuhrvolumen zu niedrig geschätzt, da nach den ihm vorliegenden Marktinformationen die japanischen Hersteller deutlich mehr Geräte in die Gemeinschaft lieferten als von diesen Unternehmen in der Gemeinschaft hätten hergestellt werden können. Ferner würden die Maßnahmen wahrscheinlich dadurch umgangen, dass einzelne Kamerabauteile eingeführt würden. Diese Informationen widersprachen jedoch den Feststellungen der Untersuchung, d. h. den Ergebnissen der Kontrollbesuche und den Angaben unabhängiger Verwender. Ferner ist es nicht Aufgabe dieser Überprüfung festzustellen, ob die geltenden Maßnahmen umgangen werden, gleichwohl wird anerkannt, dass Umgehungspraktiken durchaus Auswirkungen auf die Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft haben können.
(57)
Der Marktanteil der Einfuhren nahm bis 2004, als sie ihren Höchststand erreichten, kontinuierlich zu. Trotz eines deutlichen Rückgangs im UZ auf weniger als die Hälfte des Wertes von 2004 konnten die Einführer ihren Marktanteil im Bezugszeitraum insgesamt ausbauen.
Tabelle 2
FKS-Einfuhren aus Japan und Marktanteil
2002
2003
2004
UZ
Einfuhren
-
-
-
-
Index
100
167
1 000
300
Marktanteil
-
-
-
-
Index
100
161
816
291
Quelle: Überprüfte Fragebogenantworten und gemäß Artikel 14 Absatz 6 vorgehaltene Daten
ii. Preisentwicklung und Preisgestaltung bei den Einfuhren der betroffenen Ware.
(58)
Aufgrund der fehlenden Kooperationsbereitschaft lagen keine zuverlässigen Angaben über die Höhe der Preise für FKS-Einfuhren vor. De facto verkaufen die japanischen ausführenden Hersteller die betroffene Ware ausschließlich an verbundene Einführer in der Gemeinschaft. Die gemäß Artikel 14 Absatz 6 vorgehaltenen Daten geben folglich Preise zwischen verbundenen Parteien wieder und sind nicht als zuverlässig anzusehen. Umso mehr, als aufgrund der geltenden Maßnahmen die Unternehmen unter Umständen beschließen, Gewinne ihren Unternehmenseinheiten in der Gemeinschaft zuzurechnen.
(59)
Mithin konnten hinsichtlich der Preisentwicklung und der Preisgestaltung bei den Einfuhren der betroffenen Ware keine Schlussfolgerungen gezogen werden.
5.1.3 Wirtschaftliche Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft
(60)
Aus Gründen der Klarheit sei darauf hingewiesen, dass sich die Fragebogenantworten des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft eher auf FKS und nicht nur auf FKK beziehen. Da jedes FKS normalerweise einen Fernsehkamerakopf hat, wurde dies jedoch nicht als problematisch angesehen. Aus diesem Grund und angesichts fehlender genauerer Informationen über die Tätigkeiten der japanischen ausführenden Hersteller in der Gemeinschaft wurde die wirtschaftliche Situation des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft und ihre Entwicklung anhand der Daten untersucht, die sich auf FKS beziehen.
i. Produktion, Produktionskapazität und Kapazitätsauslastung
(61)
Die gesamte FKS-Produktion des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft ist im Bezugszeitraum leicht gestiegen. Nach einem Rückgang um 8 % im Jahr 2003 zog die Produktion 2004 um rund 35 % deutlich an. Im UZ wurde die Produktion im Vergleich zu 2004 um 16 % zurückgefahren, bewegte sich aber immer noch auf einem Niveau, das um 5 % über dem von 2002 lag.
Tabelle 4
Produktionsvolumen
2002
2003
2004
UZ
Produktion
-
-
-
-
Index
100
92
124
105
Quelle: Verifizierte Fragebogenantwort.
(62)
Die Produktionskapazität des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft blieb bis 2004 stabil. Umstrukturierungsmaßnahmen ermöglichten es dem Unternehmen, seine Produktionskapazität an die Nachfrage anzupassen, was im UZ zu einem Rückgang von 14 % führte. Wie im Folgenden erläutert, war parallel zum Abbau der Produktionskapazität von 2004 bis zum UZ eine stabile Auslastung zu beobachten.
(63)
Die gestiegene Produktion und die Anpassung der Produktionskapazität führten dazu, dass die Kapazitätsauslastung im Bezugszeitraum zunahm. Insgesamt gesehen hat sich die Kapazitätsauslastung ähnlich entwickelt wie die Produktion: von 2002 bis 2004 ist sie gestiegen, mit einem Tiefpunkt 2003. Im UZ blieb die Produktionskapazität im Vergleich zu 2004 unverändert, lag aber immer noch rund 20 % über dem Wert von 2002.
Tabelle 5
Produktionskapazität und Kapazitätsauslastung.
2002
2003
2004
UZ
Produktionskapazität
-
-
-
-
Index
100
100
100
86
Kapazitätsauslastung
-
-
-
-
Index
100
92
124
122
Quelle: Verifizierte Fragebogenantwort
ii. Lagerbestände
(64)
Nach einem deutlichen Rückgang (-17 %) im Jahr 2003 nahmen die Lagerbestände im folgenden Jahr wieder zu, wobei sie aber immer noch 11 % unter dem Wert von 2002 lagen. Der außergewöhnlich hohe Lagerbestand im UZ ist damit zu erklären, dass der UZ vor Abschluss des Finanzjahres endete, d. h. eine Reihe von Bestellungen war noch nicht ausgeliefert.
Tabelle 6
Bestände
2002
2003
2004
UZ
Bestände
-
-
-
-
Index
100
83
89
172
Quelle: Verifizierte Fragebogenantwort.
iii. Verkäufe, Preise und Marktanteil
(65)
Der Absatz des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft auf dem Gemeinschaftsmarkt nahm von 2002 bis 2004 um 10 % zu, blieb aber hinter dem im gleichen Zeitraum in der Gemeinschaft beobachteten deutlichen Verbrauchsanstieg um 23 % zurück. So schrumpfte aufgrund der Einfuhren aus Japan und der Anteilsgewinne anderer Wirtschaftsbeteiligter in der Gemeinschaft der Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft im Bezugszeitraum um mehr als 20 Prozentpunkte. Im UZ fiel der Absatz im Vergleich zum Niveau von 2004 deutlich ab, wodurch der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft weitere Marktanteile einbüßte,
(66)
Es sei jedoch daran erinnert, dass die Zahlen und Trends, die die Entwicklung des Marktanteils des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft beschreiben, lediglich auf verfügbaren Fakten beruhen, da der einzige andere Hersteller in der Gemeinschaft keine Verkaufs- und Produktionszahlen vorlegte.
(67)
Die durchschnittlichen Verkaufspreise gingen im Bezugszeitraum um 3 % zurück, obwohl von 2002 bis 2003 ein Anstieg um 7 % zu beobachten war. Hinter dem relativ schwachen Preisrückgang im Bezugszeitraum verbirgt sich jedoch ein Wechsel im Produktmix, da der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft neue Waren mit höherwertigen (und teureren) Konfigurationen einführte.
Tabelle 7
Verkäufe, Preise und Marktanteil
2002
2003
2004
UZ
Verkäufe (Stück)
-
-
-
-
Index
100
103
110
79
Durchschnittspreis (EUR/Stück)
-
-
-
-
Index
100
107
98
97
Marktanteil
-
-
-
-
Index
100
99
89
76
Quelle: Verifizierte Fragebogenantwort.
iv. Beschäftigung, Produktivität und Löhne
(68)
Im Bezugszeitraum ging die Beschäftigung um mehr als 24% zurück, was in Verbindung mit der Produktionsausweitung eine deutliche Produktivitätssteigerung (37 %) zur Folge hatte. Es ist zu beachten, dass gleichzeitig mit dem Personalabbau verstärkt auf Beschäftigte mit Zeit- und anderen flexiblen Verträge zurückgegriffen wurde, wodurch das Unternehmen seine Fixkosten senken konnte.
(69)
Tatsächlich konnte der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft im Bezugszeitraum seine Arbeitskosten um 14 % senken. Auf diese Weise gelang es ihm, den Anteil der Arbeitskosten an den gesamten Produktionskosten um mehrere Prozentpunkte zu verringern. Dies zeugt von dem Willen des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft, seine Produktionsstruktur anzupassen und seine Fixkosten zu senken.
Tabelle 8
Beschäftigung, Produktivität und Löhne.
2002
2003
2004
UZ
Beschäftigung
-
-
-
-
Index
100
102
87
76
Produktivität (in Stück je Beschäftigten)
-
-
-
-
Index
100
90
142
137
Arbeitskosten (in 1 000 EUR)
-
-
-
-
Index
100
97
103
86
Quelle: Verifizierte Fragebogenantwort.
v. Gewinne
(70)
Die Tatsache, dass die Rentabilität des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft im UZ der letzten Überprüfung wegen bevorstehenden Außerkrafttretens der Maßnahmen noch negativ war, führten zur Aufrechterhaltung der damals geltenden Antidumpingmaßnahmen. In der Zwischenzeit hat sich die Situation geändert, und von 2002 bis 2004 wies der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft positive Rentabilitätszahlen aus.
(71)
Bis 2004 stieg der Rentabilität des Wirtschaftszweig der Gemeinschaft, auch wenn man normalerweise höhere Gewinne (über 10%) für notwendig ansieht, damit der Wirtschaftszweig mit der technologischen Entwicklung Schritt halten kann. So konnte der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft auch 2003 und 2004, d. h. in den gewinnträchtigsten Jahren, keine Margen erzielen, mit denen er, wie in dieser Branche üblich, in größerem Umfang in neue Entwicklungen hätte investieren können.
(72)
Im UZ wurden bei der Rentabilität erhebliche Verluste verzeichnet, wodurch sich die Situation erheblich verschlechterte. Hierfür können zwei Faktoren verantwortlich gemacht werden: Zum einen hatte der stark rückläufige Absatz auf dem Gemeinschaftsmarkt im UZ einen Anstieg der durchschnittlichen Fixkosten mit negativen Auswirkungen auf die Rentabilität zur Folge. Zum anderen war der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft nicht in der Lage, die gestiegenen Kosten bei einigen Rohstoffen sowie die zusätzlichen F&E-Aufwendungen und Absatzkosten, die aus dem Ausbau des Vertriebsnetzes resultierten und den Kundendienst verbessern sollten, an die Kunden weiterzugeben. Unter Randnummer (67) wurde bereits darauf hingewiesen, dass sich hinter dem geringfügigen Preisrückgang von 2004 bis zum UZ eine Änderung im Produktmix verbirgt, da der Wirtschaftszweig neue Waren mit höherwertigen (und teureren) Konfigurationen einführte, die Preise aber nicht entsprechend anheben konnte.
Tabelle 9
Rentabilität
2002
2003
2004
UZ
Rentabilität (in %)
-
-
-
-
Index
100
176
251
- 321
Quelle: Verifizierte Fragebogenantwort.
vi. Investitionen, Kapitalrendite (RoI) und Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten
(73)
Trotz eines Rückgangs um 13% im Jahr 2003 bewegten sich die Investitionen auf einem hohen Niveau Der Investitionsrückgang 2003 wurde im darauf folgenden Jahr von einem Anstieg um fast 200 % wieder ausgeglichen, der auf eine Umstellung und Straffung der Produktion sowie auf die beständig hohen F&E-Investitionen des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft zurück
(74)
Die Entwicklung der Kapitalrendite (RoI), ausgedrückt als Gewinn in Prozent des Nettobuchwerts der Investitionen, folgte im Wesentlichen dem vorstehend dargelegten Rentabilitätstrend.
Tabelle 10
Investitionen und Kapitalrendite (RoI)
2002
2003
2004
UZ
Investitionen (in 1 000 EUR)
-
-
-
-
Index
100
87
237
148
RoI
-
-
-
-
Index
100
143
182
- 116
Quelle: Verifizierte Fragebogenantwort.
(75)
Es gab keine Hinweise darauf, dass der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft im Bezugszeitraum Schwierigkeiten bei der Kapitalbeschaffung gehabt hätte.
vii. Cashflow
(76)
Der Cashflow nahm bis 2004 erheblich zu (39 %). Diese positive Entwicklung deutet auf eine Erholung des Wirtschaftszweigs hin. 2004 betrug der Cashflow lediglich rund 10 % des gesamten Umsatzes in der Gemeinschaft, was nicht als übermäßig hoch angesehen werden kann. Im UZ wurde der Cashflow jedoch durch die negativen Produktivitätszahlen stark beeinträchtigt.
Tabelle 11
Cashflow
2002
2003
2004
UZ
Cashflow (in 1 000 EUR)
-
-
-
-
Index
100
99
139
-70
Quelle: Verifizierte Fragebogenantwort
viii. Wachstum
(77)
Von 2002 bis zum UZ stieg der Gemeinschaftsverbrauch um 3%, während die Verkaufsmengen des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft auf dem Gemeinschaftsmarkt um 21% sanken. Der Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft sank um mehr als 20 Prozentpunkte, wohingegen die Marktanteile der gedumpten Einfuhren und der anderen Gemeinschaftshersteller zunahmen.
(78)
In den letzten Jahren fand auf dem FKS-Markt ein Wechsel von FKS mit Standardauflösung zu den hochauflösenden FKS statt. Diese Entwicklung dürfte sich in Zukunft noch verstärken. Da die Ausstrahlung von HDTV-Programmen jedoch noch nicht sehr weit verbreitet ist, kaufen zahlreiche Sendeanstalten, insbesondere kleine und regionale Sender, auch aufgrund der relativ günstigen Preise, nach wie vor FKS mit Standardauflösung. Der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft konnte nicht vom Wachstum des Marktes profitieren, wie die verloren gegangenen Marktanteile beweisen.
(79)
Darüber hinaus sind Produktion und Absatz von FKS mit Standardauflösung nach wie vor ein wichtiger Faktor für jeden FKS-Hersteller, nicht zuletzt weil aufgrund der hohen Kapitalintensität der Branche, die Fixkosten von Natur aus hoch sind. Es ist für den Wirtschaftszweig der Gemeinschaft daher weiterhin wichtig, vom größeren Absatzvolumen der FKS mit Standardauflösung profitieren zu können, damit er diese Fixkosten besser verteilen kann.
ix. Höhe der Dumpingspanne
(80)
Bei der Untersuchung der Höhe der Dumpingspanne ist der Tatsache Rechnung zu tragen, dass bereits Maßnahmen in Kraft sind, die schädigendes Dumping beseitigen sollen. Wie unter Randnummer (22) erwähnt, deuten die verfügbaren Informationen darauf hin, dass die japanischen ausführenden Hersteller nach wie vor gedumpte Ware in die Gemeinschaft einführen. Die festgestellte Dumpingspanne ist hoch, und die Auswirkungen auf die Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft können nicht als unerheblich angesehen werden, insbesondere in Verbindung mit einer möglichen Steigerung der Verkaufsmengen.
x. Erholung von früherem Dumping
(81)
Seit der Verlängerung der Maßnahmen im Jahr 2000 im Rahmen der vorherigen Überprüfung konnte der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft seine Lage im Bezugszeitraum etwas verbessern. Die oben beschriebenen Faktoren zeigen aber auch, dass der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft weiterhin anfällig und gefährdet ist.
5.1.4 Auswirkungen anderer Faktoren auf die Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft
i. Ausfuhrleistung des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft
(82)
Die Untersuchung offenbarte folgende Entwicklung:
Tabelle 12
Ausfuhren des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft
2002
2003
2004
UZ
Menge (in Stück)
-
-
-
-
Index
100
117
193
148
Wert (in 1 000 EUR)
-
-
-
-
Index
100
126
146
93
Durchschnittspreis (EUR/Stück)
-
-
-
-
Index
100
107
75
63
Quelle: Verifizierte Fragebogenantwort.
(83)
Von 2002 bis 2004 nahmen die Ausfuhren des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft mengenmäßig deutlich zu, gingen im UZ aber um mehr als 20 % zurück. Gleichwohl liegt die Verkaufsmenge im UZ immer noch fast 50 % über der Verkaufsmenge zu Beginn des Bezugszeitraums. Dieser insgesamt positive Trend war von einem drastischen Rückgang der Durchschnittspreise begleitet, der durch den harten Wettbewerb mit den extrem niedrigen Preisen auf Drittlandsmärkten bedingt war (vgl. Randnummer (35)).
(84)
Die Untersuchung ergab, dass der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft einem harten Wettbewerb mit extrem niedrigen Preisen in Drittländern, insbesondere in den Schwellenländern wie Brasilien und China, ausgesetzt war, und dass er gezwungen war, seine Preise für Verkäufe in Drittländer erheblich zu senken, um die hohen Produktions- und Verkaufszahlen halten zu können. Dies ging natürlich zu Lasten der Gesamtrentabilität.
ii. Andere Hersteller in der Gemeinschaft
(85)
Ein Faktor, der erklären könnte, warum sich der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft nicht vollständig erholen konnte, ist insbesondere angesichts der schrumpfenden Marktanteile und der negativen Rentabilität im UZ die Tatsache, dass einige japanische ausführende Hersteller in der Gemeinschaft Betriebe errichtet haben, die vermutlich ebenfalls FKS zum Verkauf auf dem Gemeinschaftsmarkt herstellen,. Tatsächlich haben andere Hersteller in der Gemeinschaft im Bezugszeitraum große Marktanteile hinzugewonnen (vgl. Randnummer (65)). Angesichts der Kooperationsverweigerung eines japanischen Herstellers, der angeblich in der Gemeinschaft produziert, kann jedoch nicht ausgeschlossen werden, dass die mögliche Vergrößerung des Marktanteils dieses Unternehmen nicht aus der höheren Konkurrenzfähigkeit resultiert, sondern allein aus der Verlagerung der Dumpingpraktiken in die Gemeinschaft, indem die Ware in der Gemeinschaft zusammengesetzt wird und so die Antidumpingmaßnahmen unterlaufen werden.
(86)
In diesem Zusammenhang sei darauf hingewiesen, dass die Untersuchung zumindest in einem Fall keinen anderen Grund für die Aufnahme von Geschäftstätigkeiten in der Gemeinschaft ergab, als den, die geltenden Maßnahmen zu umgehen (vgl. Randnummer (49)).
5.1.5 Schlussfolgerung zur Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft
(87)
Bei der Betrachtung der Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft sollte berücksichtigt werden, dass bereits Maßnahmen in Kraft sind.
(88)
Bis 2004 haben die Verkäufe auf dem Gemeinschaftsmarkt, das Produktionsvolumen und die Kapazitätsauslastung deutlich zugenommen. Gleiches gilt auch für die Rentabilität und die Produktivität, während die Arbeitskosten sanken. Cashflow, Kapitalrendite und Lagerbestände entwickelten sich bis 2004 ebenfalls positiv.
(89)
Gleichwohl wies der Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft eine negative Entwicklung auf, er ging im Bezugszeitraum um mehr als 20 Prozentpunkte zurück. Seit 2000 weiteten andere Wirtschaftsbeteiligte, die angeblich ebenfalls FKS produzieren, ihre Geschäftstätigkeit in der Gemeinschaft aus. In Verbindung mit den gedumpten Einfuhren aus Japan hinderte dieser Umstand den Wirtschaftszweig der Gemeinschaft daran, die höheren Kosten im Zusammenhang mit F&E, der Produktion und dem FKS-Vertrieb auf die Verkaufspreise umzulegen. Dies führte dazu, dass die Rentabilität im UZ in die Negativzone rutschte.
(90)
Die Ausfuhrleistung des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft wurde auch durch die gedumpten Preise in Drittländern beeinträchtigt, die den Wirtschaftszweig der Gemeinschaft zwangen, die Durchschnittspreise für Ausfuhren in diese Länder erheblich zu senken (um mehr als 30 %), was wiederum zu Lasten der Gesamtrentabilität ging. Dies ist ein guter Anhaltspunkt dafür, wie sich der Gemeinschaftsmarkt für FKS bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen entwickeln könnte.
(91)
Generell ist festzustellen, dass sich die Lage der Wirtschaftszweigs im Allgemeinen bis 2004 verbesserte, dass aber einige Indikatoren, wie z.B. Verkäufe in der Gemeinschaft, Rentabilität, RoI und Cashflow, ihre positive Entwicklung im UZ nicht fortsetzten. Es kann daher der Schluss gezogen werden, dass sich Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft im Vergleich zur vorherigen Prüfung wegen bevorstehenden Außerkrafttretens der Maßnahmen gebessert hat und dass der Wirtschaftszweig gezeigt hat, dass er lebens- und konkurrenzfähig ist, da er seine Fixkosten deutlich senkte und seine Produktivität steigerte. Gleichwohl konnte er sich nicht vollständig erholen und ist daher nach wie vor sehr anfällig und gefährdet, wie die Entwicklung im UZ zeigt.
6. WAHRSCHEINLICHKEIT EINES ERNEUTEN AUFTRETENS DER SCHÄDIGUNG
6.1 Voraussichtliche Auswirkungen der bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen zu erwartenden Mengen- und Preiseffekte auf die Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft
(92)
Unter Randnummer (43) wurde festgestellt, dass das Außerkrafttreten der Maßnahmen wahrscheinlich eine Zunahme der gedumpten Ausfuhren aus Japan in die Gemeinschaft zur Folge hätte.
(93)
Zu den möglichen Auswirkungen zusätzlicher Niedrigpreis-Importe auf die Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft ist zu sagen, dass die Einfuhr großer Mengen der betroffenen Ware zu gedumpten Preisen unmittelbar erhebliche Preiseinbrüche auf dem Gemeinschaftsmarkt zur Folge hätte, da der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft wahrscheinlich zunächst versuchen würde, seinen Marktanteil und sein Produktionsvolumen zu halten, wie im Bezugszeitraum bei den Verkäufen in Drittländer bereits zu beobachten war. Sollten sich die Annahmen bewahrheiten, wäre der Rentabilitätsverlust beträchtlich und die finanzielle Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft würde sich verschlechtern.
(94)
Bekanntlich hängt auf dem FKS-Markt das Überleben eines Herstellers auch von seiner Fähigkeit ab, mit neuen technologischen Entwicklungen Schritt zu halten, also angemessen in F&E, moderne Produktionsanlagen und die Ausbildung des Personals zu investieren. Ein bestimmtes Rentabilitätsniveau, das auch voraussetzt, dass die Verkaufspreise auf einem Niveau gehalten werden, das diese Kosten abdeckt, ist daher für den Wirtschaftszweig der Gemeinschaft lebenswichtig. Es liegt auf der Hand, dass bei einem durch vermutlich gedumpte Einfuhren aus Japan bedingten Preisverfall, der einzige noch verbliebene Gemeinschaftshersteller, der nicht mit japanischen ausführenden Herstellern verbunden ist, durch die gedumpten Einfuhren erheblich geschädigt würde und angesichts der Niedrigpreis-Politik der japanischen ausführenden Hersteller bei Verkäufen in Drittländer, wahrscheinlich nicht überlebensfähig wäre.
(95)
Aus den gemäß Artikel 14 Absatz 6 der Grundverordnung vorgehaltenen Daten geht hervor, dass die Menge der gedumpten Einfuhren sich bis 2004 mehr als verdreifacht hat und im Bezugszeitraum um über 50 % gestiegen ist. Wie bereits gesagt, dürfte der Gemeinschaftsmarkt bei einem Außerkrafttreten der geltenden Maßnahmen mit Waren zu sehr niedrigen Preisen überschwemmt werden, wobei diese Preise deutlich unter den Preisen des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft lägen.
(96)
Sollten die japanischen ausführenden Hersteller für Ausfuhren in die Gemeinschaft dieselben Preise berechnen wie für die Ausfuhren in Drittländer, was durchaus anzunehmen ist, würden die Preise des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft um rund 30 % unterboten. Eine solche Preispolitik verbunden mit der Fähigkeit der japanischen Ausführer, große Mengen in die Gemeinschaft einzuführen, würde aller Wahrscheinlichkeit nach auf die Preise in der Gemeinschaft drücken und in der Folge die Wirtschaftsleistung des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft beeinträchtigen.
6.2 Schlussfolgerung zur Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens der Schädigung
(97)
Daher wird der Schluss gezogen, dass bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft aller Wahrscheinlichkeit nach erneut bedeutend geschädigt würde.
7. GEMEINSCHAFTSINTERESSE
7.1 Einleitung
(98)
Gemäß Artikel 21 der Grundverordnung wurde geprüft, ob eine Verlängerung der geltenden Antidumpingmaßnahmen dem Interesse der Gemeinschaft insgesamt zuwiderliefe. Dabei wurden alle auf dem Spiel stehenden Interessen berücksichtigt, d. h. die Interessen des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft und anderer Gemeinschaftshersteller, der Verwender und der Rohstofflieferanten.
(99)
Die vorangegangenen Untersuchungen hatten bekanntlich ergeben, dass die Einführung von Maßnahmen und ihre Verlängerung dem Gemeinschaftsinteresse nicht zuwiderliefen. Darüber hinaus handelt es sich bei dieser Untersuchung um die zweite Überprüfung wegen des bevorstehenden Außerkrafttretens der Maßnahmen, d. h. es wird eine Situation analysiert, in der die Maßnahmen bereits seit 1994 gelten.
(100)
Auf dieser Grundlage wurde geprüft, ob trotz der Schlussfolgerungen zur Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens und/oder erneuten Auftretens des Dumpings und eines erneuten Auftretens der Schädigung zwingende Gründe dafür sprechen, dass in diesem besonderen Fall die Aufrechterhaltung der Maßnahmen dem Gemeinschaftsinteresse zuwiderliefe.
7.2 Interesse des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft
(101)
Beim Wirtschaftszweig der Gemeinschaft handelt es sich um den einzigen FKS-Hersteller, der nicht mit japanischen ausführenden Herstellern verbunden ist. Er hat bewiesen, dass er überlebensfähig und in der Lage ist, sich an die sich ändernden Marktbedingungen anzupassen. Dies wurde deutlich in seinen Bemühungen, die Produktion zu straffen, die Kosten zu senken und die Produktivität zu erhöhen, sowie in seinen kontinuierlichen Investitionen in die Produktion von technisch hoch entwickelten Produkten.
(102)
Die Verbesserung der wirtschaftlichen Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft im Bezugszeitraum deutet darauf hin, dass er von den Maßnahmen profitieren konnte und wieder ein fairer Wettbewerb herrschte. Trotz der Verbesserungen bei der Rentabilität ist der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft noch von der Gewinnhöhe entfernt, die bei dieser Art von Ware zu erwarten wäre. Wie bereits gesagt, kann der Schluss gezogen werden, dass sich bei einem Außerkrafttreten der Antidumpingmaßnahmen die Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft aller Wahrscheinlichkeit nach ernsthaft verschlechtern würde, wobei wie unter Randnummer (93) erläutert, die Möglichkeit der Unternehmensschließung nicht ausgeschlossen werden kann. Davon wären über 100 direkt mit der Produktion der betroffenen Ware verbundene Arbeitsplätze betroffen.
(103)
Daneben haben die Produktion von Hightech-Produkten wie FKS und insbesondere die damit verbunden F&E-Entwicklungen bedeutende Auswirkungen auf andere Bereiche. Dies gilt vor allem für die Produktion des CCD-Blocks, da seine Bauteile auch in anderen Bereichen, wie beispielsweise bei Sicherheitssystemen, oder in der Medizin, der Industrie und der Telekommunikation verwendet werden. Ferner hat ein FKS-produzierender Wirtschaftszweig der Gemeinschaft auch Bedeutung für die gesamte Fernsehwirtschaft, angefangen bei der Entwicklung und Herstellung von Sendegeräten bis hin zur Herstellung von Fernseh- und Aufzeichnungsgeräten; er kann aber auch bei der Festlegung künftiger Normen für den gemeinschaftlichen Fernsehsektor eine Rolle spielen. Die Kommission ist daher der Auffassung, dass ein Verschwinden dieser Hochtechnologiebranche negative Auswirkungen auf die Fernsehwirtschaft generell hätte.
(104)
Aus diesen Gründen wurde der Schluss gezogen, dass die geltenden Maßnahmen verlängert werden müssen, um die negativen Auswirkungen der gedumpten Einfuhren auszugleichen, die das Überleben des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft und damit ein Reihe qualifizierter Arbeitsplätze gefährden könnten.
7.3 Interesse der anderen Gemeinschaftshersteller
(105)
Hinsichtlich der Interessen der anderen Gemeinschaftshersteller von FKS sei darauf hingewiesen, dass lediglich ein einziger an der Untersuchung mitarbeitete. Dieser mit einem japanischen ausführenden Hersteller verbundene Hersteller sprach sich gegen die Aufrechterhaltung der Maßnahmen aus, gestand aber ein, dass die Maßnahmen ihm einen Wettbewerbsvorteil gegenüber anderen ausführenden japanischen Herstellern verschafften, auf den er nicht verzichten wolle.
(106)
Aufgrund der mangelnden Kooperationsbereitschaft vonseiten des anderen angeblichen Gemeinschaftsherstellers muss der Schluss gezogen werden, dass eine Verlängerung der Maßnahmen keine negativen Auswirkungen auf den kooperierenden Gemeinschaftshersteller hätte. Wie bereits bei der Verlängerung der Maßnahmen im Jahr 2000 würde sich eine Verlängerung der derzeit geltenden Maßnahmen vorteilhaft für seine Investitionen in der Gemeinschaft auswirken.
7.4 Interessen der Verwender
(107)
25 Verwender von FKS hatten von der Kommission ebenfalls Fragebogen erhalten. Lediglich vier arbeiteten bei der Untersuchung mit. Bei ihnen handelt es sich um zugelassene Sendeanstalten, die mit eigener Ausrüstung ihre eigenen Sendungen ausstrahlen. Sie bezogen ihre Geräte direkt von den FKS-Herstellern, und zwar sowohl in der Gemeinschaft als auch im Ausfuhrland produzierte Geräte, und sind repräsentativ für die Mehrzahl der FKS-Verwender.
(108)
Ein Verwender gab an, dass er nicht beabsichtige, in den kommenden fünf Jahren eine größere Anzahl von FKS zu kaufen und dass daher eine Aufrechterhaltung der Maßnahmen keine Auswirkungen auf seine Tätigkeit hätte.
(109)
Ein anderer Verwender brachte vor, dass er beabsichtige, seine Ausrüstung auf hochauflösende Geräte umzustellen; in seinem Fall hätte ein Außerkrafttreten der Maßnahmen zur Folge, dass es mehr Anbieter in der Gemeinschaft gäbe, dass sich die Preise verändern würden und die Produktinnovation gefördert würde. Ferner sei ein Wechsel des Kameraherstellers nicht realistisch, da es sich bei FKS nicht um Massenprodukte handele.
(110)
Ein dritter Verwender sprach sich gegen die Aufrechterhaltung der Antidumpingmaßnahmen aus, da sie den Wettbewerb und das Produktangebot einschränken würden. Ferner sei es fast unmöglich, kurzfristig den Hersteller zu wechseln.
(111)
Ein vierter Verwender gab an, der könne die Folgen einer Aufrechterhaltung der Maßnahmen nicht absehen.
(112)
Es sei darauf hingewiesen, dass derzeit mindestens zwei japanische Hersteller in der Gemeinschaft niedergelassen sind und weiterhin mit dem Wirtschaftszweig der Gemeinschaft konkurrieren. Einige Verwender kauften nach wie vor japanische FKS, und zwar sowohl importierte als auch in der Gemeinschaft hergestellte Geräte. Es kann daher nicht der Schluss gezogen werden, dass die geltenden Antidumpingmaßnahmen den Wettbewerb zwischen den verschiedenen Anbietern von FKS zum Erliegen gebracht haben. Die FKS-Importe aus Japan sind zwar seit Einführung der Antidumpingmaßnahmen zurückgegangen, doch resultiert dies daraus, dass die japanischen ausführenden Hersteller nicht in der Lage waren, ihre Ware auf dem Gemeinschaftsmarkt zu nicht gedumpten Preisen abzusetzen.
(113)
Was die Möglichkeit angeht, den FKS-Anbieter zu wechseln, so sei darauf hingewiesen, dass mit Antidumpingmaßnahmen nicht ein Wechsel des Anbieters erzwungen werden soll, sondern dass vielmehr durch die Beseitigung unfairer Handelspraktiken gleiche Wettbewerbsbedingungen geschaffen werden sollen. Sollte der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft für FKS infolge des Außerkrafttretens der geltenden Antidumpingmaßnahmen verschwinden, würde dies zweifellos den Wettbewerb einschränken und dazu führen, dass FKS-Verwender in der Gemeinschaft von japanischer Technologie abhängig wären. Letzteres ist insofern von großer Bedeutung als FKS-Hersteller bei der Festlegung künftiger Übertragungsnormen eine wichtige Rolle spielen können. Zweifellos würde das Fehlen eines hinreichend starken Herstellers die Gemeinschaft benachteiligen.
(114)
Ebenso wie die vorangegangenen Untersuchungen ergab auch diese Prüfung, dass FKS für die Verwender keinen bedeutenden Kostenfaktor darstellen, da sie lediglich einen kleinen Anteil an den Gesamtkosten für die Produktion von Fernsehsendungen haben. Die unter die Antidumpingmaßnahmen fallenden Kamerasysteme stellen nur einen Teil der von einem Sendeunternehmen benötigten Ausrüstung dar. Gemessen an den Gesamtkosten eines Sendeunternehmens und nicht nur an den Kosten für die Ausrüstung machen die Kosten für FKS, auf die Antidumpingzölle erhoben werden, einen noch kleineren Teil aus, da beispielsweise die Kosten für die Produktion von Sendungen, die Personalkosten und die Gemeinkosten weitaus höher sind als die reinen Kosten für FKS.
(115)
Generell wird der Schluss gezogen, dass die Auswirkungen auf die Verwender am Umsatz der Sendeunternehmen eher gering sind, da die Anschaffung eines FKS weniger als 0,2 % des Gesamtumsatzes ausmacht. Außerdem beträgt die durchschnittliche Lebenszeit eines FKS derzeit ungefähr sieben Jahre, bisweilen zehn Jahre, womit FKS für die Verwender keinen ständig wiederkehrenden Kostenfaktor darstellen.
(116)
Da die Maßnahmen bereits seit einiger Zeit in Kraft sind und in gleicher Höhe aufrechterhalten werden würden, wird der Schluss gezogen, dass sich durch die Aufrechterhaltung die Lage der Verwender nicht verschlechtern würde. Ferner könnten diese auch weiterhin nicht vom Wirtschaftszweig der Gemeinschaft hergestellte FKS erwerben. Es gab im Übrigen keine Anhaltspunkte dafür, dass etwaige Auswirkungen auf die Verwender gegen die Notwendigkeit sprechen, die handelsverzerrenden Folgen des schädigenden Dumpings zu beseitigen und wieder für faire Wettbewerbsbedingungen zu sorgen.
(117)
Schließlich sei angemerkt, dass bei einer Einführung von Maßnahmen in der unter Randnummer (6) erwähnten parallelen Untersuchung die geltenden Maßnahmen überprüft würden und ihre Höhe korrigiert würde.
7.5 Interesse der vorgelagerten Industrie
(118)
Lediglich einer der neun kontaktierten Rohstofflieferanten beantwortete den Fragebogen und war kooperationsbereit. Dieses Unternehmen liefert ein wichtiges FKS-Bauteil, so dass seine Geschäftstätigkeit als repräsentativ für alle Rohstofflieferanten dieser Ware angesehen werden kann.
(119)
Die Verkäufe dieses Anbieters an den Wirtschaftszweig der Gemeinschaft machen einen großen Teil des Gesamtumsatzes aus, den das Unternehmen mit dieser Ware erzielt. Nach Auffassung dieses Unternehmens könnte bei einer Aufrechterhaltung der Maßnahmen die Produktion des Rohstoffs fortgesetzt werden. Sollten dagegen die Maßnahmen außer Kraft treten, wären seine Montagekapazitäten gefährdet, da es die Preise nicht senken könne.
(120)
Die Kommission kommt daher zu dem Schluss, dass eine Aufrechterhaltung der Maßnahmen sich positiv auf die vorgelagerte FKS-Industrie auswirken würde.
7.6 Wettbewerb und handelsverzerrende Auswirkungen
(121)
Ein Einführer, der auch FKS in der Gemeinschaft herstellt und mit einem japanischen ausführenden Hersteller verbunden ist, gab an, dass er ungeachtet einer Aufrechterhaltung der Maßnahmen nicht beabsichtige, die Produktion in der Gemeinschaft herunterzufahren.
(122)
Mithin wurde der Schluss gezogen, dass der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft selbst bei einer Aufrechterhaltung der geltenden Maßnahmen weiterhin mit anderen Wirtschaftsbeteiligten, die in der Gemeinschaft FKS herstellen und verkaufen, konkurrieren würde. Die Verwender würden also wie bisher weiterhin FKS japanischer Hersteller kaufen können.
(123)
Daneben ergab die Untersuchung, dass durchaus Grund zur Annahme besteht, dass bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen das Überleben des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft gefährdet sein könnte (vgl. Randnummer (94)). In diesem Fall würden nur noch japanische Hersteller (oder ihre verbundenen Unternehmen) FKS produzieren, was zur Folge hätte, dass die Gemeinschaft von einer noch kleineren Zahl von weniger Herstellern abhängig wäre.
(124)
Die Kommission kommt daher zu dem Schluss, dass eine Aufrechterhaltung der Maßnahmen sich insofern positiv auswirken dürfte, als der Wettbewerb beibehalten und die handelsverzerrenden Auswirkungen beseitigt würden.
7.7. Schlussfolgerungen zum Interesse der Gemeinschaft
(125)
Aus dem Vorstehenden wird der Schluss gezogen, dass im Hinblick auf das Gemeinschaftsinteresse keine zwingenden Gründe gegen die Aufrechterhaltung der geltenden Antidumpingmaßnahmen sprechen.
8. ANTIDUMPINGMASSNAHMEN
(126)
Alle interessierten Parteien wurden über die wesentlichen Tatsachen und Erwägungen unterrichtet, auf deren Grundlage beabsichtigt wurde, die Aufrechterhaltung der geltenden Maßnahmen zu empfehlen. Es wurde ihnen ferner eine Frist zur Stellungnahme eingeräumt.
(127)
Aus den dargelegten Gründen sollten gemäß Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung die Antidumpingmaßnahmen gegenüber Einfuhren von FKS mit Ursprung in Japan aufrechterhalten werden -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
1. Auf die Einfuhren von Fernsehkamerasystemen und Teilen davon mit Ursprung in Japan, die den KN-Codes ex 8525 30 90 (TARIC-Code: 8525309010), ex 8537 10 91 (TARIC-Code 8537109191), ex 8537 10 99 (TARIC-Code 8537109991), ex 8529 90 81 (TARIC-Code 8529908138), ex 8529 90 95 (TARIC-Code 8529909530), ex 8543 89 97 (TARIC-Code 8543899715), ex 8528 21 14 (TARIC-Code 8528211410), ex 8528 21 16 (TARIC-Code 8528211610) und ex 8528 21 90 (TARIC-Code 8528219010), zugewiesen werden, wird ein endgültiger Antidumpingzoll eingeführt.
2. Die Fernsehkamerasysteme können aus einer Kombination folgender Bauteile bestehen, die entweder zusammen oder getrennt eingeführt werden:
a)
einem Kamerakopf mit drei oder mehr Sensoren (CCD-Sensoren von 12 mm oder mehr) mit jeweils mehr als 400 000 Pixeln, gegebenenfalls mit einem rückseitigen Adapter verbunden und mit einem vorgeschriebenen Störabstand von 55 dB oder mehr bei normaler Verstärkung; der Kamerakopf und der Adapter können als eine Einheit in einem Gehäuse montiert sein, es kann sich aber auch um zwei separate Teile handeln,
b)
einem Sucher (Durchmesser von 38 mm oder mehr),
c)
einer Basisstation oder einer Kamerakontrolleinheit (CCU), die durch ein Kabel mit der Kamera verbunden ist,
d)
einem Betriebskontrollpult (OCP) für die Kontrolle einzelner Kameras (z. B. für die Farbregulierung, die Linsenöffnung und die Blendeneinstellung),
e)
einem Endkontrollpunkt (MCP) oder einer Endeinstellungsanzeige (MSU) der Kamerawahl zur Überwachung oder Fernabstimmung mehrerer Kameras.
3. Der Zoll wird nicht erhoben auf:
a)
Linsen (TARIC-Zusatzcode A727)
b)
Videorekorder (TARIC-Zusatzcode A727)
c)
Kameraköpfe mit einem Aufnahmegerät im selben Gehäuse (TARIC-Zusatzcode A727)
d)
professionelle Kamerasysteme, die nicht für Sendezwecke genutzt werden können (TARIC-Zusatzcode A727)
e)
die im Anhang aufgeführten professionellen Kamerasysteme (TARIC-Zusatzcodes 8786 und 8969).
4. Wird das Fernsehkamerasystem mit der Linse eingeführt, wird bei dem Antidumpingzoll der Wert frei Grenze der Gemeinschaft des Kamerasystems ohne Linse zugrunde gelegt. Wird dieser Wert in der Rechnung nicht ausgewiesen, meldet der Einführer den Wert der Linse bei der Abfertigung zum zollrechtlich freien Verkehr an und legt dazu entsprechende Beweise und Informationen vor.
5. Der Antidumpingzoll beträgt 96,8 % auf den Nettopreis frei Grenze der Gemeinschaft, unverzollt (TARIC-Zusatzcode 8744), mit Ausnahme der von den nachstehenden Unternehmen hergestellten Waren, für die folgender Zollsatz gilt:
-
Ikegami Tsushinki Co. Ltd: 200,3 % (TARIC-Zusatzcode 8741),
-
Sony Corporation: 108,3 % (TARIC-Zusatzcode 8742),
-
Hitachi Denshi Ltd: 52,7 % (TARIC-Zusatzcode 8743).
6. Sofern nichts anderes bestimmt ist, finden die geltenden Zollbestimmungen Anwendung.
Artikel 2
Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Geschehen zu Brüssel am 19. Dezember 2006.
32006R1910
L 365/7
JURNALUL OFÍCIAL AL UNIUNII EUROPENE
REGULAMENTUL (CE) NR. 1910/2006 AL CONSILIULUI
din 19 decembrie 2006
de instituire a unui drept antidumping definitiv asupra importurilor de sisteme de telecamere originare din Japonia ca urmare a reexaminării în temeiul expirării măsurilor, efectuată în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (denumit în continuare „regulament de bază”) (1), în special articolul 11 alineatul (2),
având în vedere propunerea prezentată de Comisie după consultarea comitetului consultativ,
întrucât:
1. PROCEDURĂ
1.1. Măsuri în vigoare
(1)
Prin Regulamentul (CE) nr. 1015/94 (2), Consiliul a instituit un drept antidumping definitiv asupra importurilor de sisteme de telecamere originare din Japonia (denumită în continuare „anchetă inițială”).
(2)
În septembrie 2000, prin Regulamentul (CE) nr. 2042/2000 (3), Consiliul a confirmat drepturile antidumping definitive instituite prin Regulamentul (CE) nr. 1015/94 în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază (denumită în continuare „anchetă precedentă de reexaminare”).
1.2. Cerere de reexaminare
(3)
Ca urmare a publicării unui aviz de expirare iminentă a măsurilor antidumping aplicabile importurilor de sisteme de telecamere originare din Japonia (4), Comisia a primit, la 28 iunie 2005, o cerere de reexaminare a acestor măsuri, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.
(4)
Această cerere a fost prezentată de Grass Valley Nederland BV, un producător comunitar care reprezintă mai mult de 60 % din producția comunitară totală de sisteme de telecamere (denumit în continuare „producător solicitant”). Grass Valley este societatea rezultată din achiziționarea societății Philips Digital Video Systems de către Thomson Multimedia, proprietarul societății Thomson Broadcast Systems. Cererea de reexaminare în temeiul expirării măsurilor susținea că expirarea măsurilor va atrage după sine, probabil, o continuare sau o reapariție a dumpingului și a prejudiciului cauzat industriei comunitare.
(5)
Concluzionând, după consultarea comitetului consultativ, că există dovezi suficiente pentru a justifica inițierea unei reexaminări în temeiul expirării măsurilor, Comisia a deschis prezenta anchetă la 29 septembrie 2005 (5) în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.
1.3. Anchetă paralelă
(6)
La 18 mai 2006, Comisia a inițiat o nouă procedură antidumping privind importurile de anumite sisteme de camere originare din Japonia și de reexaminare intermediară a dreptului antidumping instituit asupra importurilor de sisteme de telecamere originare din Japonia (6). Noua procedură antidumping privește în special sistemele de telecamere vizate de măsurile în vigoare menționate la considerentul 2. În cazul în care s-ar decide că trebuie să se instituie măsuri asupra anumitor sisteme de camere originare din Japonia, cuprinzând astfel sistemele de telecamere care intră sub incidența măsurilor în temeiul prezentului regulament, ar fi necorespunzătoare menținerea măsurilor instituite prin acest regulament și ar fi necesară modificarea sau abrogarea acestuia în consecință.
1.4. Anchetă în curs
1.4.1. Procedură
(7)
Comisia i-a informat oficial pe producătorii-exportatori, utilizatorii/importatorii, producătorii de materii prime cunoscuți ca fiind interesați, pe reprezentanții țării exportatoare și pe producătorii comunitari cu privire la inițierea reexaminării în temeiul expirării măsurilor. Părțile interesate au avut posibilitatea de a-și face cunoscut punctul de vedere în scris și de a solicita să fie audiate în termenul stabilit în avizul de deschidere.
(8)
S-au trimis chestionare producătorului comunitar solicitant, la alți doi producători comunitari cunoscuți, la 25 de utilizatori, la nouă producători de materii prime și la cinci producători-exportatori cunoscuți din Japonia. S-au primit răspunsuri de la un producător comunitar, de la un producător-exportator japonez și societatea sa din Comunitate cu care are legătură, de la patru utilizatori/importatori și de la un furnizor de materii prime.
(9)
Comisia a cercetat și verificat toate informațiile considerate necesare în scopul anchetei sale și a efectuat vizite de verificare la următoarele societăți:
Producător comunitar:
-
Grass Valley Netherlands BV, Breda (Țările de Jos)
Alți producători din Comunitate:
-
Ikegami Electronics (Europa) GmbH - UK Branch, Sunbury on Thames (Regatul Unit)
Producător din țara de export:
-
Ikegami Tsushinki Co., Ltd, Tokyo
(10)
Analiza s-a axat în principal pe definiția standard (SD), dat fiind că sistemele de telecamere SD constituie marea majoritate a produselor care intră sub incidența măsurilor. S-a observat, de asemenea, că un sistem de telecamere HD, având performanțe și o calitate similare cu cele ale unui sistem SD cu un raport semnal-zgomot de 62 decibeli (și, prin urmare, care intră sub incidența măsurilor în vigoare în prezent), poate prezenta un raport semnal-zgomot sub 55 decibeli și, prin urmare, poate să nu intre sub incidența măsurilor. Acest fapt a fost confirmat și de industria comunitară. O parte în cauză care nu a cooperat la prezenta anchetă a cerut ca definiția produsului care face obiectul prezentei anchete să se alinieze celei din noua anchetă prevăzută la considerentul 6. Dar ancheta actuală nu poate modifica definiția produsului și se limitează la a stabili dacă este necesară menținerea sau abrogarea măsurilor în vigoare. Din acest motiv argumentul a fost respins.
1.4.2. Perioada de anchetă
(11)
Ancheta privind probabilitatea de continuare sau de reapariție a dumpingului și a prejudiciului a cuprins perioada de la 1 octombrie 2004 la 30 septembrie 2005 (denumită în continuare „perioadă de anchetă”). Analiza tendințelor utile pentru evaluarea probabilității unei continuări sau a unei reapariții a prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2002 și sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada examinată” sau „perioada de examinare a prejudiciului”).
2. PRODUS ÎN CAUZĂ ȘI PRODUS SIMILAR
2.1. Produs în cauză
(12)
Produsul în cauză este același ca și cel care a făcut obiectul anchetelor inițiale care au dus la instituirea măsurilor în vigoare în prezent, și anume sisteme de telecamere.
(13)
Astfel cum este prevăzut în Regulamentul (CE) nr. 1015/94, sistemele de telecamere pot fi alcătuite dintr-o combinație a următoarelor elemente, importate împreună sau separat:
(a)
un cap telecameră cu trei sau mai mulți senzori (dispozitive de captare cu cuplaj de sarcină de cel puțin 12 milimetri) de peste 400 000 pixeli fiecare, putând fi legat în spatele unui adaptor, și cu un raport semnal-zgomot de cel puțin 55 decibeli cu amplificare normală, dintr-o singură piesă cu capul telecamerei și de adaptor în aceeași carcasă sau separate;
(b)
un vizor (cu o diagonală egală sau mai mare de 38 milimetri);
(c)
o stație de bază sau o unitate de comandă a camerei (CCU) legată la cameră printr-un cablu;
(d)
un panou de comandă operațional (OCP) pentru comanda camerelor individuale (de exemplu, reglajul culorilor, deschiderea obiectivului sau diafragmă);
(e)
un pupitru central de comandă (MCP) sau o unitate centrală de reglare (MSU) cu indicarea camerei selecționate, care permite o vedere de ansamblu și reglarea la distanță a mai multor camere.
(14)
Produsele vizate de această reexaminare intră în prezent sub incidența codurilor NC ex 8525 30 90, ex 8537 10 91, ex 8537 10 99, ex 8529 90 81, ex 8529 90 95, ex 8543 89 97, ex 8528 21 14, ex 8528 21 16 și ex 8528 21 90.
(15)
Produsele care nu fac obiectul prezentei proceduri sunt următoarele:
(a)
obiectivele;
(b)
aparatele de înregistrare video cu bandă;
(c)
capetele telecameră cu o unitate de înregistrare în aceeași carcasă (nedisociabilă);
(d)
camerele profesionale care nu se pot utiliza pentru televiziune;
(e)
camerele profesionale enumerate în anexă.
2.2. Produs similar
(16)
La fel ca și anchetele precedente menționate la considerentele 1 și 2, prezenta anchetă a stabilit că produsul în cauză fabricat de producătorii-exportatori japonezi și vândut pe piața japoneză și în Comunitate, precum și cel fabricat și vândut de producătorul comunitar solicitant pe piața Comunității se bazează pe aceeași tehnologie de bază și respectă amândouă standardele industriale internaționale. De asemenea, acestea sunt destinate acelorași aplicații și utilizări; produsele prezintă, prin urmare, caracteristici fizice și tehnice similare, sunt substituibile și își fac concurență reciproc. Prin urmare, acestea au fost considerate ca fiind similare, în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
3. PROBABILITATE DE CONTINUARE SAU DE REAPARIȚIE A DUMPINGULUI
3.1. Observații preliminare
(17)
Precum în ancheta precedentă de reexaminare, gradul de cooperare al producătorilor-exportatori japonezi în cadrul prezentei anchete a fost deosebit de slab. Numai un singur producător din cinci a cooperat. Dintre ceilalți patru producători cunoscuți de Comisie, nici unul nu a răspuns la chestionar, chiar dacă, conform datelor disponibile și, în special, conform bazei de date ținute de Comisie, în temeiul articolului 14 alineatul (6) din regulamentul de bază [denumită în continuare „baza de date 14(6)”], cel puțin trei au exportat, probabil, sisteme de telecamere către Comunitate în timpul perioadei de anchetă.
(18)
Un singur producător-exportator a cooperat, dar acesta nu a exportat produsul în cauză către Comunitate. Ținând seama de gradul scăzut de cooperare, nu s-a putut obține direct de la producători-exportatori nici o informație fiabilă privind importurile produsului în cauză în Comunitate pe durata perioadei de anchetă. De asemenea, în conformitate cu concluziile precedente, informațiile statistice disponibile datorită Eurostat nu sunt considerate fiabile, deoarece codurile NC la care produsul în cauză este clasat înregistrează și importuri ale altor produse fără nici o posibilitate de distincție. Prin urmare, și informațiile de la Eurostat au trebuit înlăturate pentru a se stabili existența unor importuri de sisteme de telecamere originare din Japonia, precum și cantitățile și valorile lor. În aceste circumstanțe și în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, Comisia a decis să recurgă la datele disponibile, și anume cele cuprinse în baza de date 14(6) și în cererea de inițiere a reexaminării. Pe această bază au fost estimate volumele și valorile sistemelor de telecamere originare din Japonia și importate în Comunitate în cursul perioadei examinate.
3.2. Importuri care fac obiectul unui dumping pe durata perioadei de anchetă
(19)
Ținând seama de cooperarea insuficientă sau inexistentă a producătorilor-exportatori japonezi și de faptul că singurul producător-exportator japonez care a cooperat nu a exportat către Comunitate pe durata perioadei de anchetă, Comisia a cules informații privind continuarea dumpingului din alte surse, în special cele comunicate de producătorul solicitant și cele disponibile în baza de date 14(6), în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază.
(20)
Baza de date 14(6) arată că au existat importuri semnificative ale produsului în cauză pe durata perioadei de anchetă, în special circa zece capete telecameră, care constituie partea esențială și cea mai valoroasă a sistemului. Se reamintește că, ținând seama de cooperarea redusă și de faptul că singurul producător-exportator care a cooperat nu a exportat către Comunitate pe durata perioadei de anchetă, nu se putea opera nici un calcul formal al dumpingului în ceea ce privește produsul în cauză.
(21)
Ținând seama de cele menționate anterior și în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, Comisia trebuia să recurgă la datele disponibile, și anume elementele probatorii furnizate în cererea de reexaminare, care arată că nivelul dumpingului celor două modele ale produsului în cauză după vămuire este semnificativ, deoarece depășește, pentru unul dintre modele, 10 %.
(22)
În concluzie, din elementele probatorii disponibile reiese că există o probabilitate de continuare a practicilor de dumping de către producătorii-exportatori japonezi.
3.3. Evoluția importurilor în caz de abrogare a măsurilor
3.3.1. Observații preliminare
(23)
Producătorii internaționali de sisteme de telecamere sunt stabiliți numai în Japonia și în UE. Acești producători își împart astfel vânzările internaționale. Există cel puțin doi producători comunitari cunoscuți, dintre care unul are legătură cu producătorii-exportatori japonezi care produc pentru piața Comunității. Există cinci producători-exportatori japonezi cunoscuți care produc și vând la nivel internațional.
(24)
Se reamintește că măsurile sunt în vigoare din 1994. De asemenea, în 1999, Comisia a ajuns la concluzia că producătorii-exportatori asimilau măsurile și a decis, în consecință, să crească drepturile antidumping la niveluri foarte ridicate în ceea ce-i privește pe producătorii-exportatori în cauză (până la 200,3 %). În cele din urmă, în 2000, o reexaminare în temeiul expirării măsurilor în vigoare a arătat că măsurile trebuiau prelungite pentru o nouă perioadă de cinci ani, ținând seama de probabilitatea de continuare și de reapariție a dumpingului și a prejudiciului.
3.3.2. Raport între prețurile practicate în Comunitate și prețurile practicate în țara de export
(25)
Ținând seama de slaba cooperare a producătorilor-exportatori, singurele surse de informație disponibile pentru prețurile produsului în cauză în Japonia erau datele despre vânzări ale unicului producător-exportator care a cooperat (Ikegami), informațiile obținute de la producătorul solicitant și informațiile prevăzute în cererea de reexaminare.
(26)
Astfel cum s-a menționat la considerentul 20, capul telecamerei este partea centrală și cea mai importantă a unui sistem de telecamere în termeni de valoare, astfel încât s-a considerat adecvată evaluarea pe această bază a raportului între prețurile practicate în Japonia și prețurile practicate în Comunitate.
(27)
Din informațiile cuprinse în cerere și din cele obținute în cursul vizitelor de verificare reiese că prețurile practicate de producătorii comunitari în Comunitate sunt mai mari decât cele practicate pe piața internă japoneză.
(28)
Cu toate acestea, s-a arătat anterior că societățile japoneze sunt totuși dispuse încă în prezent să exporte către Comunitate la prețuri, fără drepturi antidumping, care sunt de departe mai mici decât cele practicate în Comunitate și pe piața lor internă. Același lucru se întâmplă și în cazul exporturilor către țările terțe.
(29)
Pe această bază, se poate aștepta ca, în caz de abrogare a măsurilor, importurile să intre în Comunitate probabil la prețuri care vor face obiectul unui dumping foarte semnificativ și vor fi mai mici decât prețurile din Comunitate, dat fiind că nimic nu lasă să se creadă că producătorii-exportatori japonezi își vor modifica politica în materie de prețuri în acest caz. De asemenea, nivelul ridicat al prețurilor pe piața Comunității îi stimulează pe producătorii-exportatori japonezi să își orienteze părți din vânzările lor interne spre piața UE.
(30)
În sfârșit, ținând seama de nivelul ridicat al drepturilor în vigoare (între 52,7 % și 200,3 %), producătorii-exportatori japonezi ar avea o marjă de manevră importantă pentru stabilirea de prețuri noi în caz de abrogare a măsurilor, dacă ar trebui să decidă creșterea prețurilor lor la export. În toate cazurile, după cum s-a demonstrat deja anterior, orice creștere a prețurilor mai mică decât măsurile existente în vigoare ar reprezenta o subcotare a prețurilor practicate în Comunitate.
3.3.3. Raport între prețurile de export ale Japoniei către țări terțe și prețurile din țara exportatoare
(31)
Ținând seama de slaba cooperare a producătorilor-exportatori, s-a efectuat o analiză privind prețurile din Japonia către țările terțe practicate de unicul producător-exportator care a cooperat, în raport cu cele la care produsele au fost vândute în Japonia. În acest sens, a fost luată în considerare marea majoritate a vânzărilor în țările terțe.
(32)
În scopul unei comparații corecte a acestor prețuri, s-au efectuat adaptări, după caz, în funcție de nivelul comercial, de transport, de asigurare și de costul aferent creditului. Au fost incluse în comparație toate elementele sistemelor, nu doar capetele telecamerelor, dat fiind că erau disponibile informații detaliate cu privire la acestea.
(33)
Comparația arată că societatea vindea țărilor terțe la prețuri mult mai mici decât cele practicate pe piața sa internă.
(34)
Din informațiile disponibile reiese că societatea își vinde produsele către țări terțe, foarte probabil, la prețuri de dumping (aproximativ 20 %). Aceasta confirmă elementele probatorii din cerere care arată la prima vedere că producătorii-exportatori vând la prețuri de dumping semnificative către alte țări terțe.
(35)
Nici un element probatoriu disponibil nu indică faptul că alți producători-exportatori japonezi nu urmează aceeași politică în materie de prețuri și nu vând la prețuri care fac probabil obiectul unui dumping către alte țări terțe.
(36)
Pe această bază, se concluzionează că producătorii-exportatori japonezi vindeau la export către țări terțe la prețuri mult mai mici decât cele practicate pe piața lor internă și că aceste prețuri la export se situau, foarte probabil, la niveluri de dumping pe durata perioadei de anchetă; nici un element probatoriu nu lasă să se întrevadă că această practică se va schimba.
3.3.4. Raport între prețurile la export practicate de Japonia față de țările terțe și nivelul prețurilor în Comunitate
(37)
Conform datelor disponibile, respectiv cererea și informațiile furnizate de singurul producător-exportator care a cooperat, prețurile la care producătorii-exportatori își vând produsul în cauză țărilor terțe sunt cu mult mai mici decât cele practicate în Comunitate. Diferența poate atinge 220 %, în funcție de piață. În caz de abrogare a măsurilor, producătorii-exportatori japonezi ar fi prin urmare foarte stimulați să reorienteze părți din exporturile lor destinate țărilor terțe către piața Comunității.
(38)
Este necesar să se precizeze, de asemenea, că singura țară care aplică măsuri antidumping produsului în cauză este Comunitatea. Nici un element probatoriu nu indică faptul că, în caz de abrogare a măsurilor, producătorii vor adopta o altă politică în materie de prețuri decât cea urmată în materie de exporturi către țările terțe.
3.3.5. Capacități neutilizate și stocuri
(39)
Producătorul solicitant a subliniat că, din cauza naturii produsului, capacitățile sunt flexibile, iar producătorii-exportatori japonezi le-ar putea mări pe ale lor într-un termen foarte scurt. Acest lucru a fost confirmat prin verificări la fața locului efectuate la singurul producător-exportator japonez care a cooperat.
(40)
De fapt, procesul de producție are nevoie de mână de lucru, dar nu este limitat de un proces de producție special sau de o anumită mașină. Dat fiind că linia de producție este în principal manuală, este suficient să se mărească numărul de ture și personalul pentru a mări capacitățile. De fapt, principalul obstacol în mărirea capacităților este timpul necesar pentru formarea noilor operatori însărcinați cu asamblarea și fabricarea sistemelor de telecamere. Singurul obstacol eventual care ar necesita niște investiții importante pentru mărirea producției este mașina care fabrică blocul optic. Cu toate acestea, nici un element probatoriu nu indică faptul că acesta este, ținând seama de nivelurile de producție actuale, un factor limitativ probabil al unei eventuale creșteri a capacităților de producție. De asemenea, deoarece societatea nu exploata complet toate turele, s-a concluzionat că se vor putea mări rapid și semnificativ capacitățile de producție. În plus, nu s-a prezentat nici un element probatoriu conform căruia costul legat de o astfel de creștere a capacităților ar fi ridicat în raport cu valoarea produselor fabricate.
(41)
Această creștere ar putea fi foarte semnificativă, dat fiind „prețul modic” pe care trebuie să îl plătească producătorii-exportatori japonezi pentru a vinde cantități mărite în Comunitate (rețele de distribuție existente și nivel scăzut de investiții necesare pentru mărirea capacităților).
(42)
Ținând seama de cele menționate anterior, precum și de lipsa oricărui element probatoriu care să demonstreze că această situație nu este similară pentru toți producătorii-exportatori, se poate concluziona că există o probabilitate de creștere semnificativă a capacităților de producție într-un termen foarte scurt, în cazul în care producătorii japonezi ar decide în acest sens.
(43)
Pe baza celor menționate anterior, se poate concluziona că importurile vor crește probabil în Comunitate, în caz de abrogare a măsurilor. Cele menționate anterior trebuie considerate în lumina prețurilor atractive din Comunitate în raport cu țările terțe, după cum s-a arătat anterior, a rețelelor de distribuție existente deja și a faptului că aceste capacități mărite ar putea fi asigurate cu un cost relativ scăzut (formarea noilor operatori specializați).
3.4. Concluzie
(44)
Ținând seama de particularitățile pieței menționate anterior, și anume prețurile din Comunitate fiind mai mari decât cele practicate în țările terțe și pe piața internă japoneză, există un mare interes în reorientarea unor părți din vânzări către piața Comunității, probabil la prețuri scăzute, pentru a recâștiga cotele de piață pierdute. De asemenea, deoarece capacitățile de producție pot fi extinse rapid, este foarte probabil că importurile produsului în cauză se vor relua în cantități semnificative. În lipsa unor elemente probatorii conform cărora producătorii-exportatori japonezi își vor schimba politica în materie de prețuri în scopul creșterii prețurilor în caz de abrogare a măsurilor, este, de asemenea, foarte probabil că aceste importuri mărite se vor face la prețuri care fac obiectul unui dumping.
(45)
Pe baza celor menționate anterior, se poate concluziona că există o probabilitate de reapariție a dumpingului produsului în cauză din partea producătorilor-exportatori japonezi în caz de abrogare a măsurilor, astfel încât este necesară menținerea măsurilor în vigoare.
4. DEFINIȚIA INDUSTRIEI COMUNITARE
(46)
În 2001, Philips Digital Video Systems („Philips DVS”) a fost preluat de Thomson Multimedia, proprietar al lui Thomson Broadcast Systems („TBS”), un alt producător comunitar de sisteme de telecamere, entitatea fuzionată Philps DVS/TBS devenind Grass Valley Nederland B.V., producătorul solicitant.
(47)
Un producător-exportator a subliniat că, în urmă cu cinci ani, cvasitotalitatea sistemelor de telecamere vândute de societatea sa cu care are legătură din Comunitate erau fabricate de această societate în Comunitate. Pe de altă parte, acesta a afirmat că nu este afectat de deciziile de instituire a drepturilor antidumping, deoarece această instalație de producție nu aprovizionează numai piața Comunității, ci lumea întreagă.
(48)
Dat fiind că acest producător-exportator nu a furnizat informații mai ample, în special un răspuns la chestionarele destinate celorlalți producători comunitari, nu s-a putut examina amănunțit natura precisă a activităților sale, în special în Comunitate.
(49)
Un alt operator economic care fabrică sisteme de telecamere în Comunitate și are legătură cu un producător-exportator japonez a cooperat la prezenta anchetă și s-a opus măsurilor în vigoare în prezent. Acest operator economic a subliniat că importurile de sisteme de telecamere originare din Japonia erau sporadice și aveau ca scop numai completarea operațiunilor lor din Comunitate. Verificarea la fața locului a dovedit că numai un anumit model se asambla în aceste instalații în Comunitate cu părți originare din Japonia și din Comunitate, chiar dacă, în momentul verificării, nu se realiza propriu-zis nici o producție a blocului CCD (dispozitiv cu cuplaj de sarcină), partea cea mai importantă a unui cap telecameră. De asemenea, ancheta a constatat că nici un alt motiv în afară de existența unor măsuri aplicabile sistemelor de telecamere nu justifică producția unui astfel de model în Comunitate.
(50)
În orice caz, prezenta anchetă a confirmat că producătorul solicitant reprezintă peste 60 % din producția comunitară de sisteme de telecamere. Prin urmare, acesta constituie industria comunitară în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază și va fi denumit în continuare „industria comunitară”.
5. SITUAȚIA PE PIAȚA COMUNITĂȚII
5.1. Observații preliminare
(51)
Din motivele explicitate la considerentele 19 și 20, analiza situației pieței din Comunitate se baza pe datele colectate privind capetele telecamerelor.
(52)
Astfel cum s-a menționat anterior, nu a fost posibil să se obțină date de la un producător-exportator japonez care ar dispune de instalații de producție pe piața comunitară. După cum s-a precizat anterior, părțile japoneze care au exportat efectiv produsul în cauză către Comunitate nu au cooperat. În consecință, în special în ceea ce privește consumul, Comisia a recurs la datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază.
(53)
Ținând seama de faptul că datele privind vânzările și producția erau disponibile numai pentru una sau două părți interesate și ținând seama de sensibilitatea comercială a acestor informații, se consideră indicat a nu se divulga valori absolute. Acestea din urmă au fost, prin urmare, înlocuite cu simbolul „-” și s-au furnizat indici.
5.1.1. Consumul pe piața Comunității
(54)
Consumul comunitar aparent de capete telecameră a fost evaluat pe baza volumului de vânzări în Comunitate, astfel cum a fost comunicat de industria comunitară, a volumului de vânzări al Ikegami Electronics (Europa) GmbH, a statisticilor privind importurile de capete telecameră originare din Japonia extrase din baza de date 14(6), precum și a informațiilor privind achizițiile comunicate de un utilizator de sisteme de telecamere. Din cauza necooperării unui producător-exportator japonez despre care se presupune că fabrică sisteme de telecamere în Comunitate, consumul comunitar este probabil ușor subestimat, chiar dacă tendințele generale și concluziile rezultate nu ar fi modificate semnificativ.
Tabelul 1
Consum comunitar de capete telecameră
2002
2003
2004
PA
Unități
-
-
-
-
Indice
100
104
123
103
Sursă: Răspunsuri verificate la chestionar și bază de date 14(6).
(55)
Consumul comunitar a crescut cu 3 % între 2002 și perioada de anchetă. Se remarcă, totuși, o creștere puternică în 2004, atunci când importurile culminau. Pe durata perioadei de anchetă, consumul comunitar a scăzut cu aproximativ 15 % față de 2004.
5.1.2. Importuri actuale provenite din țara în cauză
(i) Volum al importurilor și cotă de piață a importurilor în cauză pe durata perioadei de examinare a prejudiciului
(56)
În cursul perioadei examinate, volumul importurilor de capete telecameră originare din Japonia a rămas relativ redus. Cu toate acestea, a crescut aproape de zece ori între 2002 și 2004, ajungând aproximativ la 30 de unități. Pe durata perioadei de anchetă, importurile au regresat față de 2004, rămânând considerabil superioare nivelului lor din 2002. În total, în cursul perioadei examinate, importurile aproape s-au triplat. Industria comunitară a subliniat că volumul importurilor este subestimat, deoarece, pe baza informațiilor despre piață pe care le deține, livrările în Comunitate efectuate de producătorii japonezi erau mult mai mari decât ceea ce se putea produce de către aceste societăți în Comunitate. De asemenea, industria comunitară a evidențiat că măsurile erau probabil eludate prin importuri de părți de camere. Cu toate acestea, aceste informații furnizate nu erau conforme cu concluziile anchetei, și anume cu vizitele de verificare și cu informațiile primite de la utilizatori independenți. De asemenea, sfera de aplicare a prezentei anchete de reexaminare nu are ca obiect stabilirea eludării măsurilor în vigoare, chiar dacă se recunoaște că practicile de eludare au un impact asupra situației din industria comunitară.
(57)
Cota de piață a importurilor a crescut în mod constant până în 2004, când a atins nivelul său cel mai înalt. În ciuda unei puternice scăderi pe durata perioadei de anchetă, și anume la mai puțin de jumătate din nivelul din 2004, importurile și-au mărit cota de piață în cursul perioadei examinate.
Tabelul 2
Importuri de capete telecameră originare din Japonia și cotă de piață
2002
2003
2004
PA
Volumul importurilor
-
-
-
-
Indice
100
167
1 000
300
Cotă de piață
-
-
-
-
Indice
100
161
816
291
Sursă: Răspunsuri verificate la chestionar și baza de date 14(6).
(ii) Evoluția prețurilor și politica urmată în materie de prețuri la importurile produsului în cauză
(58)
În lipsă de cooperare, nici o informație fiabilă nu a fost disponibilă în ceea ce privește nivelurile prețurilor la importurile de capete telecameră. De fapt, producătorii-exportatori japonezi vând produsul în cauză exclusiv importatorilor legați din Comunitate. Din acest motiv, nivelurile prețurilor disponibile în baza de date 14(6) sunt prețuri practicate între părțile asociate și, prin urmare, nu pot fi considerate fiabile. Aceasta cu atât mai mult cu cât măsurile în vigoare permit societăților să decidă atribuirea profiturilor entităților din Comunitate.
(59)
Prin urmare, nu se poate trage nici o concluzie în ceea ce privește evoluția prețurilor și politica urmată în materie de prețuri la importurile produsului în cauză.
5.1.3. Situația economică a industriei comunitare
(60)
Din motive de claritate, este necesar să se precizeze că industria comunitară a furnizat în răspunsul său la chestionar informații privind sistemele de telecamere, și nu numai capetele telecameră. Aceasta nu a fost considerată o problemă, dat fiind că fiecare sistem de telecamere dispune, în principiu, de un cap telecameră. Din acest motiv, în vederea examinării tendințelor și din lipsă de informații mai detaliate privind activitățile producătorilor-exportatori japonezi în Comunitate, analiza situației economice a industriei comunitare s-a efectuat pe baza datelor privind sistemele de telecamere.
(i) Producție, capacități de producție și utilizarea capacităților de producție
(61)
Producția totală de sisteme de telecamere a industriei comunitare a crescut ușor în cursul perioadei examinate. După regresul de 8 % din 2003, producția a crescut semnificativ în 2004, cu aproape 35 %. În schimb, pe durata perioadei de anchetă, aceasta a scăzut cu aproximativ 16 % față de 2004, rămânând mai mare cu 5 % față de 2002.
Tabelul 4
Volum de producție
2002
2003
2004
PA
Producție
-
-
-
-
Indice
100
92
124
105
Sursă: Răspunsuri verificate la chestionar.
(62)
Capacitățile de producție ale industriei comunitare au rămas stabile până în 2004. În schimb, pe durata perioadei de anchetă, acestea au scăzut cu 14 % ca urmare a reorganizării societății, ceea ce i-a permis să-și adapteze capacitățile de producție la cererea existentă. De fapt, după cum este descris în continuare, o astfel de reducere a capacităților a fost însoțită de o utilizare stabilă a capacităților între 2004 și perioada de anchetă.
(63)
În paralel cu creșterea producției și cu adaptarea capacităților de producție, utilizarea capacităților a crescut în cursul perioadei examinate. În total, aceasta a urmat o evoluție similară cu cea a producției, crescând între 2002 și 2004, cu un vârf în 2003. Pe durata perioadei de anchetă, aceasta a rămas stabilă față de 2004, depășind cu aproximativ 20 % nivelul din 2002.
Tabelul 5
Capacități de producție și utilizarea capacităților
2002
2003
2004
PA
Capacități de producție
-
-
-
-
Indice
100
100
100
86
Utilizarea capacităților
-
-
-
-
Indice
100
92
124
122
Sursă: Răspunsuri verificate la chestionar.
(ii) Stocuri
(64)
Stocurile au regresat semnificativ în 2003 (-17 %); acestea au crescut în anul următor, rămânând cu 11 % sub nivelul din 2002. Creșterea anormală a inventarelor pe durata perioadei de anchetă se explică prin faptul că perioada de anchetă s-a terminat înainte de sfârșitul exercițiului financiar, atunci când un anumit număr de comenzi trebuia încă executat.
Tabelul 6
Volumul stocurilor
2002
2003
2004
PA
Stocuri
-
-
-
-
Indice
100
83
89
172
Sursă: Răspunsuri verificate la chestionar.
(iii) Volumul vânzărilor, prețuri și cotă de piață
(65)
Între 2002 și 2004, vânzările din industria comunitară pe piața Comunității au crescut cu 10 %, fără a compensa cu toate acestea extinderea consumului comunitar care a crescut semnificativ, și anume cu 23 % în aceeași perioadă. Aceasta a condus la un regres global al cotei de piață a industriei comunitare cu peste 20 de puncte procentuale în cursul perioadei examinate, în favoarea importurilor provenite din Japonia și a altor operatori din Comunitate. Pe durata perioadei de anchetă, vânzările au regresat semnificativ față de nivelurile din 2004, ceea ce a condus la un nou regres al cotei de piață a industriei comunitare.
(66)
Cu toate acestea, este necesar să se precizeze că cifrele și tendințele observate în ceea ce privește cota de piață a industriei comunitare trebuiau să se bazeze pe datele disponibile, în special pentru că celălalt producător existent în Comunitate nu și-a comunicat cifrele de vânzare și de producție.
(67)
În ceea ce privește prețurile de vânzare medii, acestea au scăzut cu 3 % în cursul perioadei examinate, față de o creștere cu 7 % între 2002 și 2003. Cu toate acestea, scăderea relativ redusă a prețurilor în cursul perioadei examinate maschează o modificare a sortimentului de produse, în măsura în care industria comunitară a introdus produse noi cu configurații superioare (și mai scumpe).
Tabelul 7
Volumul vânzărilor, prețuri și cotă de piață
2002
2003
2004
PA
Volumul vânzărilor (unități)
-
-
-
-
Indice
100
103
110
79
Prețuri medii (EUR/unitate)
-
-
-
-
Indice
100
107
98
97
Cotă de piață
-
-
-
-
Indice
100
99
89
76
Sursă: Răspunsuri verificate la chestionar.
(iv) Ocuparea forței de muncă, productivitate și salarii
(68)
În cursul perioadei examinate, gradul de ocupare a forței de muncă a scăzut (cu peste 24 %), ceea ce, cumulat cu creșterea producției, s-a tradus printr-o creștere semnificativă a productivității (37 %). Este necesar să se precizeze că scăderea gradului de ocupare a forței de muncă a fost însoțită de o utilizare accentuată a contractelor de muncă temporare/flexibile, reducând astfel costurile fixe ale societății.
(69)
De fapt, în cursul perioadei examinate, industria comunitară și-a putut reduce considerabil costurile cu forța de muncă (-14 %). În consecință, industria comunitară și-a putut reduce proporția acestor costuri din costul total de producție cu mai multe puncte procentuale. Este, prin urmare, evident că industria comunitară a căutat să-și adapteze structura de producție și să-și diminueze costurile fixe.
Tabelul 8
Ocuparea forței de muncă, productivitate și salarii
2002
2003
2004
PA
Ocuparea forței de muncă
-
-
-
-
Indice
100
102
87
76
Productivitate (unități pe salariat)
-
-
-
-
Indice
100
90
142
137
Costuri cu forța de muncă (mii de EUR)
-
-
-
-
Indice
100
97
103
86
Sursă: Răspunsuri verificate la chestionar.
(v) Profituri
(70)
Este necesar să se precizeze că rentabilitatea industriei comunitare era mereu negativă pe durata perioadei de anchetă a ultimei reexaminări în temeiul expirării măsurilor, ceea ce a condus la prelungirea măsurilor antidumping în vigoare în acea perioadă. Această situație s-a inversat în prezent, iar între 2002 și 2004 industria comunitară a prezentat niveluri de rentabilitate pozitive.
(71)
De fapt, rentabilitatea industriei comunitare a crescut până în 2004, chiar dacă, în principiu, sunt necesare profituri ridicate (peste 10 %) pentru a permite industriei să evolueze în ritmul progresului tehnologic. Prin urmare, chiar în 2003 și 2004, anii în cursul cărora marja de profit era mai ridicată, nivelurile nu erau suficient de mari pentru a garanta industriei comunitare că poate continua să investească volume substanțiale în evoluții noi, ceea ce se cere în mod normal în acest sector.
(72)
Pe durata perioadei de anchetă, rentabilitatea s-a deteriorat semnificativ, traducându-se prin pierderi substanțiale. Aceasta se poate explica prin doi factori: pe de o parte, scăderea semnificativă a vânzărilor din Comunitate pe durata perioadei de anchetă s-a soldat cu creșterea costurilor fixe medii, însoțită de efectul negativ inerent pentru rentabilitate. Pe de altă parte, industria comunitară a fost incapabilă să repercuteze creșterea costurilor anumitor materii prime, precum și cheltuielile suplimentare cu cercetarea și dezvoltarea (R&D) și cu vânzarea, rezultate dintr-o rețea mai vastă de birouri de vânzare, în vederea furnizării unor servicii mai bune clienților săi. Este necesar să se precizeze, de asemenea, după cum s-a descris la considerentul 67, că ușoara scădere a prețurilor de vânzare medii între 2004 și perioada de anchetă maschează o modificare a sortimentului de produse, în măsura în care industria comunitară a introdus produse noi cu configurații superioare (și mai scumpe), fără a putea crește prețurile în consecință.
Tabelul 9
Rentabilitate
2002
2003
2004
PA
Rentabilitate (%)
-
-
-
-
Indice
100
176
251
- 321
Sursă: Răspunsuri verificate la chestionar.
(vi) Investiții, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri
(73)
Investițiile au rămas la niveluri ridicate, în ciuda regresului de 13 % din 2003. Acesta a fost, totuși, compensat în anul următor printr-o creștere aproape triplă, datorată restructurării și modernizării producției industriei comunitare, precum și investițiilor mereu ridicate în R&D, care sunt indispensabile în acest sector.
(74)
Randamentul investițiilor, care corespunde profitului exprimat în procente din valoarea contabilă netă a investițiilor, a urmat o tendință similară cu cea a rentabilității astfel cum a fost descrisă anterior.
Tabelul 10
Investiții și randamentul investițiilor
2002
2003
2004
PA
Investiții (mii de EUR)
-
-
-
-
Indice
100
87
237
148
Randamentul investițiilor
-
-
-
-
Indice
100
143
182
- 116
Sursă: Răspunsuri verificate la chestionar.
(75)
Industria comunitară nu a avut dificultăți în mobilizarea capitalurilor în cursul perioadei examinate.
(vii) Flux de lichidități
(76)
Fluxul de lichidități a progresat semnificativ până în 2004 (39 %). Această evoluție pozitivă indică faptul că industria era în curs de redresare. Ar trebui precizat că în 2004 fluxul de lichidități reprezenta numai 10 % din vânzările totale realizate în Comunitate, ceea ce nu se poate considera ca excesiv. În schimb, pe durata perioadei de anchetă, fluxul de lichidități era afectat în mod semnificativ de nivelurile de rentabilitate negative.
Tabelul 11
Flux de lichidități
2002
2003
2004
PA
Flux de lichidități (mii de EUR)
-
-
-
-
Indice
100
99
139
-70
Sursă: Răspunsuri verificate la chestionar
(viii) Creștere
(77)
Între 2002 și perioada de anchetă, consumul comunitar a crescut cu 3 %, în timp ce volumul vânzărilor industriei comunitare pe piața Comunității a scăzut cu 21 %. Industria comunitară a pierdut peste 20 de puncte procentuale de cotă de piață, în timp ce importurile care făceau obiectul unui dumping și ceilalți producători comunitari și-au mărit cotele lor respective.
(78)
În cursul ultimilor ani, piața sistemelor de telecamere a fost marcată de o reorientare a sistemelor cu definiție standard către sisteme cu înaltă definiție. Această evoluție ar trebui să se accentueze în viitor. Cu toate acestea, transmisia cu înaltă definiție nefiind încă foarte răspândită, numeroase televiziuni, în special canalele mici de televiziune sau canalele de televiziune regionale, continuă să achiziționeze sisteme cu definiție standard, atrase de prețurile relativ mici. De fapt, industria comunitară nu a fost în măsură să profite de creșterea pieței, după cum o dovedește pierderea cotei sale de piață.
(79)
De asemenea, producția și vânzările sistemelor cu definiție standard continuă să constituie un element important pentru oricare producător de sisteme de telecamere, în special deoarece din cauza puternicei intensități de capital a acestei industrii, costurile fixe tind să fie ridicate în mod natural. Este, prin urmare, important pentru industria comunitară să beneficieze de mari volume de vânzări care rezultă din vânzările de sisteme cu definiție standard pentru a repartiza costurile fixe.
(ix) Importanța marjei de dumping
(80)
Analiza importanței dumpingului trebuie să țină seama de faptul că sunt în vigoare măsuri pentru a elimina dumpingul prejudiciabil. Astfel cum s-a menționat la considerentul 22, datele disponibile precizează că producătorii-exportatori japonezi continuă să vândă în Comunitate la prețuri de dumping. De fapt, marja de dumping constatată este semnificativă, iar impactul său asupra situației industriei comunitare nu poate fi considerat neglijabil, în special atunci când acesta este asociat cu volumele semnificative care sunt, de asemenea, previzibile.
(x) Restabilire în urma practicilor de dumping anterioare
(81)
Situația industriei comunitare s-a îmbunătățit într-o oarecare măsură în cursul perioadei examinate, de la extinderea măsurilor din 2000 și până la precedenta reexaminare în temeiul expirării măsurilor. Cu toate acestea, indicatorii menționați anterior demonstrează, de asemenea, că industria comunitară rămâne fragilă și vulnerabilă.
5.1.4. Efecte ale altor factori asupra situației industriei comunitare
(i) Exporturi ale industriei comunitare
(82)
Ancheta a demonstrat că exporturile industriei comunitare au evoluat după cum urmează:
Tabelul 12
Exporturi ale industriei comunitare
2002
2003
2004
PA
Volum (unități)
-
-
-
-
Indice
100
117
193
148
Valoare (mii de EUR)
-
-
-
-
Indice
100
126
146
93
Preț mediu (EUR/unități)
-
-
-
-
Indice
100
107
75
63
Sursă: Răspunsuri verificate la chestionar
(83)
Cantitățile exportate de industria comunitară au crescut semnificativ între 2002 și 2004, dar au scăzut cu peste 20 % pe durata perioadei de anchetă. Cu toate acestea, pe durata perioadei de anchetă, nivelul vânzărilor rămâne mai mare cu aproape 50 % față de nivelul vânzărilor înregistrate la începutul perioadei examinate. Această evoluție global pozitivă era simultană cu un regres net al prețurilor medii, care se explică printr-o concurență ridicată cu prețuri extrem de mici pe piețele din țările terțe (a se vedea considerentul 35).
(84)
De fapt, ancheta a demonstrat că industria comunitară era expusă la o concurență cu prețuri extrem de mici în țările terțe, în special pe piețele emergente, precum Brazilia și China, și că, pentru a putea menține un nivel semnificativ de producție și de vânzări, aceasta era obligată să-și reducă mult prețurile către țările terțe. Prin urmare, consecințele negative asupra rentabilității globale erau previzibile.
(ii) Alți producători din Comunitate
(85)
Un factor care ar putea explica redresarea incompletă a situației economice a industriei comunitare, ținând seama, în special, de pierderea cotei de piață și de nivelul de rentabilitate negativă pe durata perioadei de anchetă, este realizarea, de către anumiți producători-exportatori japonezi, de operațiuni în Comunitate care ar produce, de asemenea, sisteme de telecamere care urmează să fie vândute pe piața Comunității. De fapt, alți producători din Comunitate au câștigat o cotă de piață semnificativă în cursul perioadei examinate (a se vedea considerentul 65). Cu toate acestea, ținând seama de lipsa de cooperare a unui producător japonez, despre care se presupune că produce în Comunitate, nu se poate exclude faptul că eventualul câștig de cotă de piață al acestei societăți nu este rezultatul unor practici concurențiale mai bune, ci al unui simplu transfer de practici de dumping către Comunitate prin intermediul asamblării produsului în Comunitate, care face măsurile inoperante.
(86)
În acest sens, trebuie precizat că, cel puțin într-un caz, ancheta nu a dezvăluit nici un alt motiv al acestor operațiuni în Comunitate, decât existența măsurilor și necesitatea de a le evita (a se vedea considerentul 49).
5.1.5. Concluzie privind situația industriei comunitare
(87)
Situația actuală a industriei comunitare trebuie considerată în lumina faptului că există măsuri în vigoare.
(88)
Vânzările pe piața Comunității, volumul de producție și utilizarea capacităților au crescut în mod evident până în 2004. De asemenea, rentabilitatea și productivitatea s-au îmbunătățit până în 2004, în timp ce costurile cu forța de muncă au scăzut. Fluxul de lichidități, randamentul investițiilor și stocurile au prezentat, de asemenea, o evoluție pozitivă până în 2004.
(89)
În schimb, în cursul perioadei examinate, cota de piață a industriei comunitare a prezentat o evoluție negativă, traducându-se printr-o pierdere de peste 20 de puncte procentuale. Din 2000, se asistă la o creștere a activității altor operatori economici din Comunitate, despre care se presupune că produc sisteme de telecamere. Acest fapt, în paralel cu importurile provenite din Japonia la prețuri de dumping, a împiedicat industria comunitară să repercuteze asupra prețurilor sale de vânzare creșterea costurilor legate de R&D, de producție și de vânzările de sisteme de telecamere, ducând la o rentabilitate negativă pe durata perioadei de anchetă.
(90)
Performanța exportului industriei comunitare era, de asemenea, afectată de prețurile de dumping pe aceste piețe și a obligat-o să-și reducă în mod considerabil (cu peste 30 %) prețurile medii față de țările terțe, cu consecințele negative pe care aceasta le presupune pentru rentabilitatea generală a industriei. Această situație arată evoluția eventuală a pieței Comunității de sisteme de telecamere în lipsa măsurilor.
(91)
În ansamblu, ar trebui să se concluzioneze că situația industriei s-a îmbunătățit, în general, până în 2004, dar anumiți indicatori (cum ar fi, de exemplu, volumul vânzărilor în Comunitate, rentabilitatea, randamentul investițiilor și fluxul de lichidități) au inversat evoluțiile pozitive pe durata perioadei de anchetă. Se poate astfel concluziona că industria comunitară se află într-o situație mai bună decât în cursul anchetei anterioare de reexaminare în temeiul expirării măsurilor și că s-a dovedit viabilă și competitivă în măsura în care și-a redus în mod considerabil costurile fixe și și-a îmbunătățit productivitatea. Cu toate acestea, redresarea sa nu este completă și rămâne, prin urmare, foarte fragilă și vulnerabilă, după cum arată evoluția pe durata perioadei de anchetă.
6. PROBABILITATEA DE REAPARIȚIE A PREJUDICIULUI
6.1. Impact al evoluției prevăzute în termeni de volum și preț asupra situației industriei comunitare în caz de abrogare a măsurilor
(92)
Se reamintește că la considerentul 43 s-a concluzionat că expirarea măsurilor va duce probabil la un progres al exporturilor care fac obiectul unui dumping, provenite din Japonia și cu destinația către Comunitate.
(93)
Examinând impactul probabil al importurilor suplimentare la prețuri mici asupra situației industriei comunitare, ar trebui precizat că sosirea de cantități mari de importuri care fac obiectul unui dumping ar atrage de îndată după sine o scădere gravă a prețurilor pe piața Comunității, dat fiind că industria comunitară va încerca, probabil, în primul rând să-și mențină cota de piață și nivelul de producție, astfel cum s-a putut observa în cursul perioadei examinate în ceea ce privește vânzările către țările terțe. În această eventualitate, pierderea rentabilității industriei comunitare ar fi semnificativă, iar situația sa financiară s-ar putea deteriora.
(94)
Se reamintește că, pe piața sistemelor de telecamere, supraviețuirea unui producător depinde, de asemenea, de capacitatea sa de a evolua în ritmul progresului tehnologic și, în consecință, de a investi în mod corespunzător în R&D, în instalații de producție de ultimă generație și în formarea profesională a personalului. Din acest motiv, este vital ca industria comunitară să atingă un anumit nivel de rentabilitate care trebuie, de asemenea, să fie continuat prin menținerea prețului de vânzare la un nivel care să permită acoperirea acestor costuri. Este clar că, într-un scenariu de depreciere a prețurilor ocazionată de importuri care fac obiectul unui dumping, unicul producător comunitar care nu are legătură cu producătorii-exportatori japonezi ar suferi un prejudiciu semnificativ cauzat de importuri care fac obiectul unui dumping; este probabil, ținând seama de prețurile foarte mici practicate de producătorii-exportatori japonezi față de țările terțe, că acesta nu ar face față acestei situații.
(95)
De fapt, din baza de date 14(6) reiese că volumul importurilor care fac obiectul unui dumping s-a triplat până în 2004 și a crescut cu peste 50 % în cursul perioadei examinate. Astfel cum s-a subliniat anterior, este probabil ca, din lipsă de măsuri antidumping în vigoare, să se comercializeze pe piața Comunității volume mai mari la prețuri foarte mici, net inferioare celor practicate de industria comunitară.
(96)
De fapt, admițând că producătorii-exportatori practică prețuri la exportul către Comunitate la niveluri similare celor practicate față de țările terțe, este normal să se prevadă o subcotare de aproximativ 30 % a prețurilor industriei comunitare. Urmarea unei astfel de politici în materie de prețuri, legată de capacitatea exportatorilor japonezi de a desface cantități mari pe piața Comunității, va avea, după toate probabilitățile, ca efect deprecierea prețurilor pe această piață, cu consecințele negative pe care aceasta le presupune pentru performanța economică a industriei comunitare.
6.2. Concluzie privind probabilitatea de reapariție a prejudiciului
(97)
Ținând seama de cele menționate anterior, ar trebui să se concluzioneze că expirarea măsurilor ar atrage după sine, conform oricărei probabilități, reapariția prejudiciului semnificativ cauzat industriei comunitare.
7. INTERESUL COMUNITĂȚII
7.1. Introducere
(98)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a examinat dacă prelungirea măsurilor antidumping în vigoare este sau nu contrară interesului Comunității în ansamblul său. Stabilirea interesului Comunității se bazează pe o apreciere a tuturor intereselor aflate în joc, și anume cele ale industriei comunitare și cele ale altor producători comunitari, ale utilizatorilor și ale furnizorilor de materii prime pentru produsul în cauză.
(99)
Este necesar să se reamintească faptul că anchetele anterioare au dus la concluzia că instituirea de măsuri și prelungirea lor ulterioară nu erau contrare interesului Comunității. De asemenea, prezenta anchetă reprezintă o a doua reexaminare în temeiul expirării măsurilor, și anume că aceasta analizează o situație în care măsurile antidumping sunt deja în vigoare din 1994.
(100)
Pe această bază, s-a examinat dacă, în ciuda concluziei privind probabilitatea de continuare și/sau de reapariție a dumpingului și de reapariție a prejudiciului, există motive serioase pentru a concluziona că menținerea măsurilor în cauză nu este în interesul Comunității.
7.2. Interesul industriei comunitare
(101)
Industria comunitară este unicul producător de sisteme de telecamere care nu are legătură cu producători-exportatori japonezi. Aceasta s-a dovedit o industrie viabilă, capabilă să se adapteze la evoluția pieței. Acest lucru s-a confirmat prin eforturile sale de raționalizare a producției, de reducere a costurilor și de creștere a productivității, precum și prin investițiile sale permanente în producția de produse mai avansate din punct de vedere tehnologic.
(102)
Îmbunătățirea situației sale economice pe durata perioadei examinate arată că industria comunitară a știut să profite de instituirea continuă de măsuri, iar concurența efectivă a fost restaurată. În ciuda realizării unei rentabilități mai bune, aceasta mai trebuie să atingă și un nivel de profit așteptat pentru acest tip de produs tehnologic. Cu toate acestea, după cum s-a precizat anterior, se poate concluziona că, în lipsa menținerii măsurilor antidumping, situația industriei comunitare ar urma, după orice probabilitate, să se deterioreze grav, existând o posibilitate reală de închidere, astfel cum s-a menționat la considerentul 93. Aproximativ o sută de locuri de muncă legate direct de produsul în cauză ar putea fi amenințate.
(103)
De asemenea, producția din Comunitate de produse de înaltă tehnologie, precum sistemele de telecamere, și, în special, progresele R&D legate de această producție au efecte indirecte semnificative. Acesta este cazul, în special, pentru producția de blocuri CCD ale căror componente se utilizează și pentru alte aplicații, precum sisteme de securitate, aplicații medicale, industriale și în domeniul telecomunicațiilor. De asemenea, existența unei industrii comunitare care fabrică sisteme de telecamere are un impact asupra întregii industrii a televiziunii, de la dezvoltarea și fabricarea de echipamente de difuzare până la fabricarea de aparate de televiziune și aparate de înregistrare video cu bandă; aceasta poate avea influență și asupra standardelor care vor fi stabilite în viitor în Comunitate în acest sector al televiziunii. Prin urmare, se consideră, de asemenea, că dispariția eventuală a acestei industrii de înaltă tehnologie ar avea un impact negativ asupra industriei televiziunii în general.
(104)
Ținând seama de cele menționate anterior, s-a concluzionat că este necesar să se prelungească măsurile în vigoare cu scopul de a contracara impactul negativ al importurilor care fac obiectul unui dumping, care poate să pună în pericol existența industriei comunitare și, prin urmare, a unui anumit număr de locuri de muncă specializate.
7.3. Interesul celorlalți producători comunitari
(105)
În ceea ce privește interesul celorlalți producători comunitari de sisteme de telecamere, ar trebui precizat că numai unul a cooperat la prezenta anchetă. Acest producător, asociat unui producător-exportator japonez, s-a opus menținerii măsurilor, dar a susținut că existența măsurilor îi oferea un avantaj concurențial față de ceilalți producători-exportatori japonezi, la care acesta nu ar vrea să renunțe.
(106)
În lipsa cooperării celuilalt producător comunitar presupus, ar trebui să se concluzioneze că producătorul comunitar care a cooperat nu va fi afectat în mod semnificativ de prelungirea măsurilor. De fapt, ca și în urma prelungirii măsurii în 2000, investițiile sale în Comunitate vor fi stimulate prin extinderea măsurilor în vigoare.
7.4. Interesul utilizatorilor
(107)
Comisia a trimis, de asemenea, chestionare la douăzeci și cinci de utilizatori de sisteme de telecamere. Numai patru utilizatori au cooperat la anchetă. Acești utilizatori sunt canale de televiziune autorizate care difuzează propriile lor programe utilizând propriul lor echipament. Aceștia au achiziționat direct de la producători sisteme de telecamere, fie că au fost fabricate în Comunitate, fie în țara exportatoare, și sunt reprezentativi pentru majoritatea utilizatorilor de sisteme de telecamere.
(108)
Un utilizator a susținut faptul că nu intenționează să achiziționeze un număr mare de sisteme de telecamere în cursul viitorilor cinci ani și că prelungirea măsurilor nu va avea nici un efect asupra activității sale.
(109)
Un alt utilizator a precizat că intenționează să migreze spre produse de înaltă definiție și că, în caz de abrogare a măsurilor, aceasta ar crește numărul de furnizori în Comunitate și ar duce la schimbări de prețuri și la inovarea produselor. Acesta a susținut, de asemenea, că o schimbare a sursei de aprovizionare a camerelor nu este realistă, pentru că sistemele de telecamere nu sunt un produs generic sau de bază.
(110)
Un al treilea utilizator s-a declarat împotriva prelungirii măsurilor antidumping, deoarece aceasta ar duce la reducerea concurenței și a numărului de modele disponibile. De asemenea, a subliniat flexibilitatea limitată privind schimbarea producătorului, pe termen scurt.
(111)
Un al patrulea utilizator a afirmat că nu poate să prevadă impactul menținerii măsurilor.
(112)
Ar trebui precizat că cel puțin doi producători japonezi sunt de acum înainte stabiliți în Comunitate și continuă să concureze cu industria comunitară. De fapt, unii utilizatori au continuat să achiziționeze sisteme de telecamere japoneze, importate sau fabricate în Comunitate. Nu se poate, prin urmare, concluziona că măsurile antidumping în vigoare au eliminat complet concurența dintre diferiții furnizori de sisteme de telecamere. Este adevărat că importurile de sisteme de telecamere din Japonia au scăzut de la instituirea măsurilor antidumping, dar această situație rezultă din incapacitatea producătorilor-exportatori japonezi de a vinde în Comunitate la prețuri care nu fac obiectul unui dumping.
(113)
În ceea ce privește posibilitatea de a schimba furnizorii de sisteme de telecamere, ar trebui să se precizeze că obiectivul măsurilor antidumping nu este de a impune această schimbare de furnizor, ci de a asigura condiții de concurență echitabile prin eliminarea practicilor comerciale neloiale. De asemenea, dispariția eventuală a industriei comunitare a sistemelor de telecamere ca urmare a abrogării măsurilor antidumping în vigoare ar atrage după sine, fără nici o îndoială, reducerea concurenței și dependența utilizatorilor comunitari de sisteme de telecamere față de tehnologia japoneză. Acest din urmă aspect este deosebit de important, în măsura în care producătorii de sisteme de telecamere pot avea un rol important în definirea viitoarelor standarde de televiziune. Comunitatea ar fi, fără nici o îndoială, într-o situație defavorabilă în cazul în care ar fi lipsită de un producător suficient de puternic al acestui produs.
(114)
În conformitate cu concluziile anchetelor anterioare, s-a constatat că factorul cost reprezentat de sistemele de telecamere nu este semnificativ pentru utilizatori, în măsura în care aceste sisteme constituie numai o mică parte din costul total de producție al programelor de difuzare. De fapt, sistemele de camere vizate de măsurile antidumping reprezintă numai o parte din ansamblul echipamentului necesar pentru un canal de televiziune. De asemenea, în cazul în care se examinează cheltuielile totale ale unui canal de televiziune, și nu numai costurile de echipament, costul sistemelor de telecamere care intră sub incidența drepturilor antidumping reprezintă o proporție încă și mai scăzută, ținând seama de celelalte costuri mai importante, precum producția de programe, salariile, cheltuielile generale etc., care depășesc cu mult costul unui sistem de telecamere.
(115)
În general, ancheta a concluzionat că efectele asupra utilizatorilor sunt limitate în comparație cu volumul global al cifrelor de afaceri ale canalelor de televiziune, și anume achiziționarea unui sistem de telecamere reprezintă sub 0,2 % din cifra de afaceri totală a acestora. Pe de altă parte, durata de viață medie a unui sistem de telecamere este estimată în prezent la aproximativ șapte ani (în mod excepțional, zece ani), ceea ce înseamnă că acestea sunt departe de a constitui cheltuieli recurente pentru utilizatori.
(116)
Prin urmare, se poate concluziona că, dat fiind că măsurile se aplică de un anumit timp și că s-ar menține la același nivel, prelungirea lor nu va atrage după sine deteriorarea situației utilizatorilor. De asemenea, aceștia continuă să aibă acces la alte sisteme de telecamere decât cele produse de industria comunitară. În orice caz, nici un element probatoriu nu indică faptul că oricare impact asupra utilizatorilor ar depăși necesitatea de a elimina efectul de denaturare a schimburilor pe care îl are dumpingul prejudiciabil și de a restabili o concurență efectivă.
(117)
În sfârșit, ar trebui precizat că ancheta paralelă descrisă la considerentul 6 va revizui de facto, în caz de instituire a măsurilor, măsurile în vigoare și va actualiza nivelul acestora.
7.5. Interesul industriei din amonte
(118)
Dintre cei nouă furnizori de materii prime chestionați, numai unul a răspuns la chestionar și a acceptat să coopereze la prezenta reexaminare. Această societate furnizează o parte importantă a sistemelor de telecamere, ceea ce indică faptul că operațiunile sale sunt reprezentative pentru furnizorii de materii prime ale acestui produs.
(119)
Vânzările acestui furnizor către industria comunitară reprezintă o parte importantă din cifra de afaceri totală a societății pentru acest produs. Societatea a subliniat că, în caz de menținere a măsurilor, s-ar menține și producția de materie primă. În schimb, în caz de abrogare a măsurilor, capacitatea sa de asamblare ar fi amenințată, ținând seama de incapacitatea sa de a reduce prețurile.
(120)
Prin urmare, s-a concluzionat că prelungirea măsurilor în vigoare va avea un efect pozitiv asupra industriei din amonte a sistemelor de telecamere.
7.6. Aspecte de concurență și efecte de denaturare a schimburilor
(121)
Un importator, care fabrică de asemenea sisteme de telecamere în Comunitate și care are legătură cu un producător-exportator japonez, a subliniat că, indiferent dacă măsurile se mențin sau nu, nu are nici o intenție de a diminua producția în Comunitate.
(122)
În consecință, este necesar să se concluzioneze că, chiar în caz de prelungire a măsurilor în vigoare, industria comunitară va continua să se confrunte cu concurența altor operatori din Comunitate care fabrică sau vând sisteme de telecamere. Utilizatorii vor putea, astfel, ca până în prezent să achiziționeze sisteme de telecamere de mărci japoneze.
(123)
De asemenea, ancheta a demonstrat că, în caz de abrogare a măsurilor, există motive să se creadă că supraviețuirea industriei comunitare ar putea fi amenințată (a se vedea considerentul 94). În această ipoteză, producția de sisteme de telecamere ar fi limitată la producătorii japonezi (sau societățile lor legate), ceea ce ar face Comunitatea dependentă de un număr și mai redus de producători.
(124)
Prin urmare, s-a concluzionat că menținerea măsurilor ar trebui să aibă efecte pozitive în ceea ce privește menținerea concurenței și eliminarea efectelor de denaturare a schimburilor.
7.7. Concluzie privind interesul Comunității
(125)
Pe baza celor menționate anterior, se concluzionează că nu există nici un motiv imperativ bazat pe interesul Comunității de a nu prelungi măsurile antidumping în vigoare în prezent.
8. MĂSURI ANTIDUMPING
(126)
Toate părțile în cauză au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora se intenționează recomandarea menținerii măsurilor în vigoare. De asemenea, s-a acordat un termen pentru a permite acestora să își prezinte observațiile asupra informațiilor comunicate.
(127)
Rezultă că, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping aplicabile importurilor de sisteme de telecamere originare din Japonia ar trebui menținute,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie un drept antidumping definitiv asupra importurilor de sisteme de telecamere și de anumite piese din aceste sisteme, care intră sub incidența codurilor NC ex 8525 30 90 (cod TARIC 8525309010), ex 8537 10 91 (cod TARIC 8537109191), ex 8537 10 99 (cod TARIC 8537109991), ex 8529 90 81 (cod TARIC 8529908138), ex 8529 90 95 (cod TARIC 8529909530), ex 8543 89 97 (cod TARIC 8543899715), ex 8528 21 14 (cod TARIC 8528211410), ex 8528 21 16 (cod TARIC 8528211610) și ex 8528 21 90 (cod TARIC 8528219010), originare din Japonia.
(2) Sistemele de telecamere se pot constitui dintr-o combinație a următoarelor elemente, importate împreună sau separat:
(a)
un cap telecameră cu trei sau mai mulți senzori (dispozitive de luat vederi cu transfer de sarcină de cel puțin 12 milimetri) cu peste 400 000 pixeli fiecare, putând fi legat în spatele unui adaptor și cu un raport semnal-zgomot de cel puțin 55 decibeli cu amplificare normală, dintr-o singură piesă, cu capul telecamerei și adaptorul în aceeași carcasă sau separate;
(b)
un vizor (cu o diagonală egală sau mai mare de 38 milimetri);
(c)
o stație de bază sau o unitate de comandă a camerei (CCU) legată la cameră printr-un cablu;
(d)
un panou de comandă operațional (OCP) pentru comanda camerelor individuale (de exemplu, reglajul culorilor, deschiderea obiectivului sau diafragmă);
(e)
un pupitru central de comandă (MCP) sau o unitate centrală de reglare (MSU) cu indicarea camerei selecționate, permițând o vedere de ansamblu și reglarea la distanță a mai multor camere.
(3) Dreptul nu se aplică:
(a)
obiectivelor (cod adițional TARIC A727);
(b)
aparatelor de înregistrare video cu bandă (cod adițional TARIC A727);
(c)
capetelor telecameră cu o unitate de înregistrare în aceeași carcasă (nedisociabilă) (cod adițional TARIC A727);
(d)
camerelor profesionale care nu se pot utiliza pentru televiziune (cod adițional TARIC A727);
(e)
camerelor profesionale enumerate în anexă (coduri adiționale TARIC 8786 și 8969).
(4) Atunci când un sistem de telecamere este importat cu obiectivul, valoarea franco frontieră comunitară utilizată pentru aplicarea dreptului antidumping este cea a sistemului fără obiectiv. În cazul în care această valoare nu este specificată pe factură, importatorul declară valoarea obiectivului în momentul punerii sale în liberă circulație și furnizează dovezile și informațiile corespunzătoare în momentul respectiv.
(5) Rata dreptului antidumping se stabilește la 96,8 % din prețul net franco frontieră comunitară, înaintea vămuirii (cod adițional TARIC 8744), exceptând produsele fabricate de următoarele societăți, a căror rată este stabilită după cum urmează:
-
Ikegami Tsushinki Co. Ltd: 200,3 % (cod adițional TARIC 8741);
-
Sony Corporation: 108,3 % (cod adițional TARIC 8742);
-
Hitachi Denshi Ltd: 52,7 % (cod adițional TARIC 8743).
(6) În cazul în care nu se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare privind drepturile vamale.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 19 decembrie 2006.