VERORDNUNG (EG) Nr. 1069/2007 DER KOMMISSION
vom 17. September 2007
zur Einführung eines vorläufigen Antidumpingzolls auf die Einfuhren von Polyvinylalkohol (PVA) mit Ursprung in der Volksrepublik China
DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN -
gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft,
gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 384/96 des Rates vom 22. Dezember 1995 über den Schutz gegen gedumpte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft gehörenden Ländern (1) („Grundverordnung“), insbesondere auf Artikel 7,
nach Anhörung des Beratenden Ausschusses,
in Erwägung nachstehender Gründe:
1. VERFAHREN
1.1. Einleitung
(1)
Am 19. Dezember 2006 veröffentlichte die Kommission im Amtsblatt der Europäischen Union eine Bekanntmachung über die Einleitung eines Antidumpingverfahrens (2) („Einleitungsbekanntmachung“) gemäß Artikel 5 der Grundverordnung betreffend die Einfuhren von Polyvinylalkohol mit Ursprung in der Volksrepublik China („VR China“) und Taiwan („betroffene Länder“) in die Gemeinschaft.
(2)
Das Verfahren wurde auf einen Antrag hin eingeleitet, der am 6. November 2006 von dem Unternehmen Kuraray Specialties Europe GmbH („Antragsteller“), seit Januar 2007 Kuraray Europe GmbH, eingereicht wurde, auf das mit mehr als 25 % ein erheblicher Teil der gesamten Gemeinschaftsproduktion von Polyvinylalkohol entfällt. Der Antrag enthielt Anscheinsbeweise für das Vorliegen von Dumping bei PVA mit Ursprung in den betroffenen Ländern und für eine dadurch verursachte bedeutende Schädigung; die Beweise wurden als ausreichend angesehen, um die Einleitung eines Verfahrens zu rechtfertigen.
1.2. Von dem Verfahren betroffene Parteien
(3)
Die Kommission unterrichtete den antragstellenden Hersteller und die anderen bekannten Gemeinschaftshersteller, die ausführenden Hersteller in den betroffenen Ländern, die bekanntermaßen betroffenen Einführer/Händler und Verwender und die Vertreter der betroffenen Ausfuhrländer offiziell über die Einleitung des Verfahrens. Interessierte Parteien erhielten Gelegenheit, innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Frist schriftlich Stellung zu nehmen und eine Anhörung zu beantragen. Alle interessierten Parteien, die einen entsprechenden Antrag stellten und nachwiesen, dass besondere Gründe für ihre Anhörung sprachen, wurden gehört.
(4)
Damit die ausführenden Hersteller in der VR China, sofern sie es wünschten, Anträge auf Marktwirtschaftsbehandlung („MWB“) bzw. individuelle Behandlung („IB“) stellen konnten, sandte die Kommission entsprechende Antragsformulare an die bekanntermaßen betroffenen ausführenden Hersteller sowie an die Behörden der VR China. Ein ausführender Hersteller in der VR China stellte einen Antrag auf MWB gemäß Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe b der Grundverordnung, ersatzweise auf IB, falls die Untersuchung ergeben sollte, dass er die Voraussetzungen für eine MWB nicht erfüllte.
(5)
Angesichts der Vielzahl der ausführenden Hersteller in der VR China und der Einführer in der Gemeinschaft wurden für diese Parteien in der Einleitungsbekanntmachung gemäß Artikel 17 der Grundverordnung Stichprobenverfahren zur Untersuchung von Dumping und Schädigung vorgesehen.
(6)
Da von den ausführenden Herstellern in der VR China jedoch nur drei an der Untersuchung mitarbeiteten, erübrigte sich hier die Bildung einer Stichprobe.
(7)
Die Kommission forderte ferner alle bekannten Einführer von PVA auf, Informationen über ihre Einfuhren und Verkäufe der betroffenen Ware vorzulegen. Auf der Grundlage der von 14 mitarbeitenden Einführern übermittelten Informationen wählte die Kommission eine Stichprobe aus fünf Einführern aus, von denen zwei in Deutschland, einer in Italien, einer in den Niederlanden und einer in den Vereinigten Staaten von Amerika ansässig war. Auf diese Einführer entfiel das größte repräsentative Verkaufsvolumen der mitarbeitenden Einführer in der Gemeinschaft (rund 80 %), das in angemessener Weise in der zur Verfügung stehenden Zeit untersucht werden konnte.
(8)
Die Kommission sandte allen bekanntermaßen betroffenen Parteien und allen übrigen Unternehmen, die sich innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Fristen selbst meldeten, Fragebogen zu. Sie erhielt ausgefüllte Fragebogen von zwei Gemeinschaftsherstellern, drei ausführenden Herstellern in der VR China, einem ausführenden Hersteller in Taiwan, den fünf Einführern der Stichprobe und sieben Verwendern in der Gemeinschaft.
(9)
Zwei der von den Verwendern übermittelten Fragebogenantworten waren unvollständig und konnten daher nicht berücksichtigt werden. Außerdem gaben mehrere Verwender Stellungnahmen ab, ohne jedoch den Fragebogen zu beantworten.
(10)
Einer der in die Stichprobe einbezogenen Einführer sagte zweimal sehr kurzfristig einen vereinbarten Kontrollbesuch ab. Infolgedessen konnten die von diesem Unternehmen gemachten Angaben nicht nachgeprüft werden und mussten vorläufig unberücksichtigt bleiben.
(11)
Die Kommission holte alle Informationen ein, die sie zur Entscheidung über die MWB/IB im Falle der VR China und zur vorläufigen Ermittlung des Dumpings, der Schädigung und des Interesses der Gemeinschaft im Falle beider betroffenen Länder benötigte, und prüfte sie. In den Betrieben der folgenden Unternehmen wurden Kontrollbesuche durchgeführt:
a)
Gemeinschaftshersteller:
-
Kuraray Europe GmbH, Frankfurt, Deutschland,
-
Celanese Chemicals Ibérica S.L., Tarragona, Spanien;
b)
ausführender Hersteller in Taiwan:
-
Chang Chun Petrochemical Co. Ltd, Taipeh;
c)
ausführende Hersteller in der VR China:
-
Shanxi Sanwei Group Co., Ltd, Hongdong;
d)
unabhängige Einführer in der Gemeinschaft:
-
Cordial Beheer en Registergoederen BV, Winschoten, Niederlande,
-
Menssing Chemiehandel & Consultants GmbH, Hamburg, Deutschland,
-
Omya Peralta GmbH, Hamburg, Deutschland;
e)
Verwender in der Gemeinschaft:
-
Cordial Beheer en Registergoederen BV, Winschoten, Niederlande,
-
Wacker Chemie AG, Burghausen, Deutschland.
(12)
Da für die ausführenden Hersteller in der VR China, die keine MWB beantragten oder denen unter Umständen keine MWB gewährt werden konnte, ein Normalwert anhand von Daten aus dem in der Einleitungsbekanntmachung vorgesehenen Vergleichsland Japan ermittelt werden musste, wurde zur Ermittlung dieses Normalwerts in den Betrieben des folgenden Herstellers in Japan ein diesbezüglicher Kontrollbesuch durchgeführt:
-
Kuraray Japan, Tokio
1.3. Untersuchungszeitraum
(13)
Die Untersuchung von Dumping und Schädigung betraf den Zeitraum vom 1. Oktober 2005 bis zum 30. September 2006 („Untersuchungszeitraum“ bzw. „UZ“). Die Untersuchung der für die Schadensanalyse relevanten Entwicklungen betraf den Zeitraum vom 1. Januar 2003 bis zum Ende des UZ („Bezugszeitraum“).
2. BETROFFENE WARE UND GLEICHARTIGE WARE
2.1. Betroffene Ware
(14)
Bei der betroffenen Ware handelt es sich um bestimmte Polyvinylalkohole (PVA) in Form von Homopolymer-Harzen mit einer Viskosität (gemessen in einer 4 %igen Lösung) von mindestens 3 mPa·s, aber nicht mehr als 61 mPa·s und einem Hydrolysegrad von mindestens 84,0 mol-%, aber nicht mehr als 99,9 mol-% mit Ursprung in der Volksrepublik China und Taiwan („betroffene Ware“), die normalerweise unter dem KN-Code ex 3905 30 00 eingereiht werden.
(15)
PVA werden durch Hydrolyse von Polyvinylacetat gewonnen, das wiederum durch Polymerisation von Vinylacetatmonomer (das hauptsächlich aus Ethylen und Essigsäure hergestellt ist) produziert wird. PVA haben eine Vielzahl von Verwendungszwecken. In der Gemeinschaft werden sie in erster Linie zur Herstellung von Polyvinylbutyral („PVB“) (25-29 % des Verbrauchs), als Polymerisationshilfsstoff (21-25 % des Verbrauchs), in der Papierbeschichtung (17-21 %), in Klebstoffen (13-17 %) und zum Schlichten von Textilien (8-12 %) eingesetzt.
(16)
Ein Verwender in der Gemeinschaft brachte vor, ein bestimmtes Produkt, das er aus der VR China beziehe, solle nicht der betroffenen Ware zugerechnet werden, da es i) kein Standard-PVA sei und andere, sehr spezifische chemische und materielle Eigenschaften besitze und ii) für andere Zwecke verwendet werde als Standard-PVA.
(17)
Zum ersten Vorbringen wurde festgestellt, dass dieser Warentyp unter die Warendefinition gemäß Randnummer 14 fällt und dieselben grundlegenden materiellen und technischen Eigenschaften aufweist wie die anderen unter die Warendefinition fallenden Typen. Zu der zweiten Behauptung ist anzumerken, dass dieser PVA-Typ für die PVB-Herstellung verwendet wurde, was nicht nur, wie unter Randnummer 15 erläutert, die wichtigste Anwendung, sondern auch der am schnellsten wachsende Markt für PVA in der Gemeinschaft ist. Es würde den Tatsachen nicht gerecht, einen solchen Markt nicht als Standard-Markt einzustufen. Außerdem wurde festgestellt, dass sich die Durchschnittspreise für PVA für die verschiedenen Anwendungen in derselben Größenordnung bewegten. Aus all diesen Gründen wurde die Auffassung vertreten, dass kein Anlass bestand, diesen Typ aus der Warendefinition auszunehmen; das Vorbringen wurde daher zurückgewiesen.
2.2. Gleichartige Ware
(18)
Die Untersuchung ergab, dass die vom Wirtschaftszweig der Gemeinschaft hergestellten und in der Gemeinschaft verkauften PVA, die in der VR China und Taiwan hergestellten und auf dem chinesischen und taiwanischen Inlandsmarkt verkauften PVA, die in der VR China und Taiwan hergestellten und in die Gemeinschaft ausgeführten PVA und die in Japan hergestellten und verkauften PVA dieselben grundlegenden chemischen und materiellen Eigenschaften und Endverwendungen aufweisen. Sie werden daher als gleichartig im Sinne des Artikels 1 Absatz 4 der Grundverordnung angesehen.
3. DUMPING
3.1. Taiwan
3.1.1. Normalwert
(19)
Zur Ermittlung des Normalwertes wurde zunächst gemäß Artikel 2 Absatz 2 der Grundverordnung für den einzigen ausführenden Hersteller in Taiwan untersucht, ob die Inlandsverkäufe der gleichartigen Ware an unabhängige Abnehmer repräsentativ waren, d. h. ob ihr Gesamtvolumen mindestens 5 % der gesamten Ausfuhrverkäufe der betroffenen Ware in die Gemeinschaft entsprach.
(20)
Für jeden von dem ausführenden Hersteller auf seinem Inlandsmarkt verkauften Warentyp, der den Feststellungen zufolge mit dem zur Ausfuhr in die Gemeinschaft verkauften Typ direkt vergleichbar war, wurde geprüft, ob die Inlandsverkäufe hinreichend repräsentativ waren. Davon wurde ausgegangen, wenn ein bestimmter Warentyp auf dem Inlandsmarkt im UZ insgesamt in Mengen an unabhängige Abnehmer verkauft wurde, die 5 % oder mehr der zur Ausfuhr in die Gemeinschaft verkauften Menge des vergleichbaren Typs entsprachen.
(21)
Danach prüfte die Kommission für jeden auf dem Inlandsmarkt in repräsentativen Mengen verkauften Warentyp, ob die Inlandsverkäufe gemäß Artikel 2 Absatz 4 der Grundverordnung als Geschäfte im normalen Handelsverkehr angesehen werden konnten. Hierzu wurde für jeden im UZ ausgeführten Warentyp der Anteil der gewinnbringenden Inlandsverkäufe an unabhängige Abnehmer ermittelt.
(22)
Wurden bei einem Warentyp auf dem Inlandsmarkt mehr als 80 % der Mengen nicht unter den Stückkosten verkauft und entsprach der gewogene durchschnittliche Verkaufspreis mindestens den gewogenen durchschnittlichen Produktionskosten, so wurde sein Normalwert anhand des gewogenen durchschnittlichen Preises aller Inlandsverkäufe dieses Typs ermittelt.
(23)
Wenn das Volumen der gewinnbringenden Verkäufe eines Warentyps 80 % oder weniger des gesamten Verkaufsvolumens dieses Typs ausmachte oder der gewogene Durchschnittspreis des betreffenden Typs unter den Produktionskosten lag, wurde dem Normalwert der tatsächliche Inlandspreis zu Grunde gelegt, der als gewogener Durchschnitt allein der gewinnbringenden Verkäufe dieses Warentyps ermittelt wurde, sofern auf diese Verkäufe 10 % oder mehr der gesamten Verkaufsmenge für diesen Warentyp entfielen.
(24)
Wurden bei einem Typ weniger als 10 % der gesamten Verkaufsmenge gewinnbringend verkauft, so wurde davon ausgegangen, dass dieser Typ nicht in ausreichenden Mengen verkauft wurde, um den Inlandspreis als angemessene Grundlage für die Ermittlung des Normalwertes heranziehen zu können.
(25)
In den Fällen, in denen die Inlandspreise eines bestimmten von dem ausführenden Hersteller verkauften Warentyps zur Ermittlung des Normalwerts nicht herangezogen werden konnten, wurde der Normalwert gemäß Artikel 2 Absatz 3 der Grundverordnung rechnerisch ermittelt.
(26)
Bei der Ermittlung des Normalwertes gemäß Artikel 2 Absatz 3 der Grundverordnung wurden die Beträge für Vertriebs-, Verwaltungs- und Gemeinkosten sowie für Gewinne gemäß Artikel 2 Absatz 6 der Grundverordnung anhand der Zahlen festgesetzt, die der ausführende Hersteller bei der Produktion und dem Verkauf der gleichartigen Ware im normalen Handelsverkehr tatsächlich verzeichnete.
3.1.2. Ausfuhrpreis
(27)
Die Ausfuhrverkäufe der betroffenen Ware des einzigen ausführenden Herstellers in die Gemeinschaft gingen direkt an unabhängige Abnehmer. Daher wurden die Ausfuhrpreise gemäß Artikel 2 Absatz 8 der Grundverordnung anhand der von diesen unabhängigen Abnehmern tatsächlich für die betroffene Ware gezahlten oder zu zahlenden Preise ermittelt.
3.1.3. Vergleich
(28)
Die Normalwerte und die Ausfuhrpreise für den einzigen ausführenden Hersteller wurden auf der Stufe ab Werk miteinander verglichen. Im Interesse eines fairen Vergleichs des Normalwertes mit den Ausfuhrpreisen wurden gemäß Artikel 2 Absatz 10 der Grundverordnung, soweit erforderlich und gerechtfertigt, Berichtigungen für Unterschiede bei Transport- und Versicherungskosten, Bereitstellungs-, Verlade- und Nebenkosten, Verpackungskosten, Kreditkosten, Kundendienstkosten (Garantie und Gewährleistung) und andere Faktoren (Bankgebühren) vorgenommen.
3.1.4. Dumpingspanne
(29)
Der Vergleich der Normalwerte mit den Ausfuhrpreisen ergab für Chang Chun Petrochemical Co. Ltd, den einzigen ausführenden Hersteller in Taiwan, im UZ eine Dumpingspanne von - 2,30 %.
(30)
Da das einzige mitarbeitende Unternehmen der einzige ausführende Hersteller der betroffenen Ware in Taiwan ist und im UZ 100 % der taiwanischen Ausfuhren in die Gemeinschaft tätigte, wurde der Schluss gezogen, dass für Taiwan kein Dumping vorlag.
3.2. Volksrepublik China (VR China)
3.2.1. Marktwirtschaftsbehandlung (MWB)
(31)
Gemäß Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe b der Grundverordnung wird in Antidumpinguntersuchungen betreffend Einfuhren mit Ursprung in der VR China der Normalwert für diejenigen ausführenden Hersteller, die die Kriterien des Artikels 2 Absatz 7 Buchstabe c der Grundverordnung erfüllen, d. h. die nachweisen, dass bei der Fertigung und bei dem Verkauf der gleichartigen Ware marktwirtschaftliche Bedingungen herrschen, gemäß Artikel 2 Absätze 1 bis 6 der Grundverordnung ermittelt. Rein informationshalber folgt eine kurze Zusammenfassung dieser Kriterien:
-
Unternehmensentscheidungen werden auf der Grundlage von Marktsignalen und ohne nennenswerten staatlichen Einfluss getroffen, und die Kosten beruhen auf Marktwerten;
-
die Unternehmen verfügen über eine einzige klare Buchführung, die von unabhängigen Stellen nach internationalen Rechnungslegungsgrundsätzen geprüft und in allen Bereichen angewendet wird;
-
es bestehen keine nennenswerten Verzerrungen infolge des früheren nicht marktwirtschaftlichen Systems;
-
Konkurs- und Eigentumsvorschriften gewährleisten Stabilität und Rechtssicherheit;
-
Währungsumrechnungen erfolgen zu Marktkursen.
(32)
Ein ausführender Hersteller in der VR China und die mit ihm verbundene Handelsgesellschaft stellten einen Antrag auf MWB gemäß Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe b der Grundverordnung und füllten das MWB-Antragsformular für ausführende Hersteller fristgerecht aus. Der Hersteller stellt die betroffene Ware her, während die mit ihm verbundene Handelsgesellschaft mit den Ausfuhrverkäufen der betroffenen Ware befasst ist. Die Kommission untersucht im Falle verbundener Unternehmen stets, ob auch die gesamte Gruppe die MWB-Kriterien erfüllt.
(33)
Zu dem ausführenden Hersteller und seiner Handelsgesellschaft holte die Kommission alle ihr erforderlich erscheinenden Daten ein und überprüfte die Angaben des MWB-Antrags soweit erforderlich bei einem Kontrollbesuch in den Betrieben der Unternehmen.
(34)
Die Untersuchung ergab, dass dem ausführenden Hersteller in der VR China keine MWB gewährt werden konnte, da er das erste Kriterium des Artikels 2 Absatz 7 Buchstabe c der Grundverordnung nicht erfüllte.
(35)
Die Untersuchung ergab, dass sowohl der ausführende Hersteller als auch die mit ihm verbundene Handelsgesellschaft von Unternehmen kontrolliert wurden, die zu 100 % im Staatsbesitz sind, und deren Vertreter eine Mehrheit im Vorstand des Unternehmens innehatten, die in keinem angemessenen Verhältnis zu ihren Geschäftsanteilen stand. Außerdem hielt im UZ letztlich der Staat die Anteilsmehrheit. Da die betroffenen Unternehmen keine Beweise vorlegen konnten, die die Vermutung eines erheblichen staatlichen Eingreifens in Managemententscheidungen hätten entkräften können, wurde der Schluss gezogen, dass diese Unternehmensgruppe erheblicher staatlicher Kontrolle und Einflussnahme unterlag. Die interessierten Parteien erhielten Gelegenheit, zu den vorstehenden Ergebnissen Stellung zu nehmen. Die eingegangenen Stellungnahmen boten keinen Anlass zu einer Änderung der Schlussfolgerungen.
(36)
Der chinesische ausführende Hersteller und die mit ihm verbundene Handelsgesellschaft konnten mithin nicht nachweisen, dass sie alle Kriterien nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe c der Grundverordnung erfüllten, deshalb konnte ihnen keine MWB zugestanden werden.
3.2.2. Individuelle Behandlung (IB)
(37)
Gemäß Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung wird für unter diesen Artikel fallende Länder gegebenenfalls ein landesweiter Zoll festgesetzt, es sei denn, die Unternehmen können nachweisen, dass sie alle Kriterien des Artikels 9 Absatz 5 der Grundverordnung erfüllen.
(38)
Der chinesische ausführende Hersteller und die mit ihm verbundene Handelsgesellschaft, die als einzige chinesische Unternehmen MWB beantragten, beantragten auch IB für den Fall, dass ihnen keine MWB gewährt würde.
(39)
Anhand der verfügbaren Informationen wurde festgestellt, dass der ausführende Hersteller und die mit ihm verbundene Handelsgesellschaft nicht nachweisen konnten, dass sie zusammen alle in Artikel 9 Absatz 5 der Grundverordnung festgelegten Voraussetzungen für eine IB erfüllten. So wurde aus den unter Randnummer 35 aufgeführten Gründen festgestellt, dass der ausführende Hersteller und die mit ihm verbundene Handelsgesellschaft die in Artikel 9 Absatz 5 Buchstabe c der Grundverordnung festgelegte Voraussetzung nicht erfüllten, wonach die Mehrheit der Anteile im Besitz von Privatpersonen sein muss und staatliche Vertreter, die im Leitungsgremium sitzen oder Schlüsselpositionen im Management bekleiden, entweder in der Minderheit sein müssen oder das Unternehmen dennoch nachweislich von staatlichen Eingriffen hinreichend unabhängig sein muss.
3.2.3. Vergleichsland
(40)
Gemäß Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung ist für ausführende Hersteller, denen keine MWB gewährt wurde, der Normalwert auf der Grundlage der Preise oder des rechnerisch ermittelten Werts in einem Vergleichsland zu ermitteln.
(41)
In der Einleitungsbekanntmachung hatte die Kommission ihre Absicht mitgeteilt, Japan als Vergleichsland zur Ermittlung des Normalwerts für die VR China heranzuziehen. Die interessierten Parteien wurden zu einer diesbezüglichen Stellungnahme aufgefordert. Einige interessierte Parteien lehnten diesen Vorschlag ab und schlugen stattdessen Indien oder Taiwan vor.
(42)
In Indien gab es keine nennenswerte Produktion der gleichartigen Ware. Taiwan war Gegenstand der Untersuchung, sodass Daten aus diesem Land durch Dumping hätten verzerrt sein können. Deshalb wurde den Parteien mitgeteilt, dass Japan als Vergleichsland gewählt wurde, da es nicht Gegenstand der Untersuchung war, eine repräsentative Produktion der gleichartigen Ware aufwies und offenbar angemessene Wettbewerbsbedingungen bot.
(43)
Die Kommission bemühte sich um die Mitarbeit von vier ihr bekannten Herstellern in Japan und sandte ihnen entsprechende Fragebogen zu. Zwei der vier japanischen Hersteller beantworteten den Fragebogen. Einer machte jedoch keine vollständigen Angaben und lehnte einen Kontrollbesuch ab. Die Angaben des einzigen japanischen Herstellers der uneingeschränkt mitarbeitete, wurden vor Ort überprüft.
(44)
Nach dem Kontrollbesuch bei dem ausführenden Hersteller in Taiwan wurde indessen festgestellt, das Taiwan im UZ nicht dumpte. Deshalb wurde die Wahl des Vergleichslandes neu geprüft.
(45)
Diesbezüglich wurde festgestellt, dass das Produktionsvolumen in Taiwan mehr als 100 % des Volumens der chinesischen Ausfuhren der betroffenen Ware in die Gemeinschaft entspricht. Außerdem kann der taiwanische Markt als offen bezeichnet werden, weil der Einfuhrzoll niedrig ist (Meistbegünstigungszoll von 5 %). Die Untersuchung ergab auch erhebliche Inlandsverkäufe der gleichartigen Ware in Taiwan und ausreichende Einfuhren nach Taiwan. Taiwan wurde daher als hinreichend repräsentativer Wettbewerbsmarkt für die Ermittlung des Normalwerts für die VR China angesehen.
(46)
Außerdem machen die PVA-Einfuhren nach Taiwan rund 15 % des inländischen Verbrauchs aus, gegenüber nur rund 3 % im Fall Japans, was darauf hinweist, dass der japanische Markt hinsichtlich des Einfuhrwettbewerbs weniger geeignet ist als Taiwan. Aus diesen Gründen wurde vorläufig entschieden, Taiwan als Vergleichsland heranzuziehen, da es das am besten geeignete Vergleichsland im Sinne des Artikels 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung ist.
3.2.4. Normalwert
(47)
Nachdem Taiwan, wie unter Randnummer 46 erläutert, als Vergleichsland ausgewählt wurde, wurde gemäß Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung der nach dem unter Randnummer 19 bis 26 dargestellten Verfahren ermittelte Normalwert für Taiwan zur Berechnung des Dumpings für die VR China herangezogen.
3.2.5. Ausfuhrpreis
(48)
Da auf die drei mitarbeitenden ausführenden Hersteller in China im UZ fast die gesamten Ausfuhren der betroffenen Ware in die Gemeinschaft entfielen, wurden die eigenen Daten dieser Unternehmen zur Ermittlung des Ausfuhrpreises herangezogen. Die Zuverlässigkeit der Angaben wurde jedoch durch einen Abgleich mit Eurostat-Einfuhrdaten überprüft, der zufrieden stellend ausfiel.
(49)
Die Ausfuhrverkäufe dieser drei ausführenden Hersteller in die Gemeinschaft erfolgten entweder direkt an unabhängige Abnehmer oder über verbundene Handelsgesellschaften mit Sitz im Ausfuhrland.
(50)
Daher wurden für alle Ausfuhrverkäufe die Ausfuhrpreise gemäß Artikel 2 Absatz 8 der Grundverordnung anhand der tatsächlich gezahlten oder zu zahlenden Preise ermittelt.
3.2.6. Vergleich
(51)
Die Normalwerte für den einzigen Hersteller im Vergleichsland Taiwan und die Ausfuhrpreise der drei mitarbeitenden ausführenden Hersteller in der VR China wurden auf der Stufe ab Werk miteinander verglichen. Im Interesse eines fairen Vergleichs der Normalwerte mit den Ausfuhrpreisen wurden gemäß Artikel 2 Absatz 10 der Grundverordnung, soweit erforderlich und gerechtfertigt, Berichtigungen für Unterschiede bei Transport- und Versicherungskosten, Bereitstellungs-, Verlade- und Nebenkosten, Verpackungskosten, Kreditkosten und Provisionen vorgenommen.
3.2.7. Dumpingspanne
(52)
Da keinem der mitarbeitenden ausführenden Hersteller in der VR China MWB oder IB zugestanden wurde, wurde für die gesamte VR China eine landesweite Dumpingspanne anhand des gewogenen Durchschnitts der Ab-Werk-Ausfuhrpreise der drei mitarbeitenden ausführenden Hersteller berechnet.
(53)
Der Vergleich des gewogenen durchschnittlichen chinesischen Ausfuhrpreises mit dem gewogenen durchschnittlichen Normalwert des Vergleichlandes ergab eine Dumpingspanne von 10,06 %.
4. SCHÄDIGUNG
4.1. Gemeinschaftsproduktion und Wirtschaftszweig der Gemeinschaft
(54)
In der Gemeinschaft wird die gleichartige Ware von drei Unternehmen zum Verkauf hergestellt: von Kuraray Europe GmbH („KEG“) in Deutschland, von Celanese Ibérica Chemicals („Celanese“) in Spanien und von einem dritten Hersteller, der sehr geringe Mengen produziert, aber nicht an der Untersuchung mitarbeitete. KEG und Celanese arbeiteten uneingeschränkt an der Untersuchung mit.
(55)
Drei Gemeinschaftshersteller produzieren darüber hinaus die gleichartige Ware für den Eigenverbrauch. Zwei dieser Unternehmen arbeiteten als Verwender an der Untersuchung mit, da sie auch erhebliche Mengen der betroffenen Ware für die Herstellung ihrer nachgelagerten Produkte kauften.
(56)
Auf die beiden unter Randnummer 54 aufgeführten mitarbeitenden Gemeinschaftshersteller entfiel im UZ mit 80 % ein erheblicher Teil der gesamten Gemeinschaftsproduktion (für den Eigenverbrauch und den freien Markt) der gleichartigen Ware. Sie werden daher als Wirtschaftszweig der Gemeinschaft im Sinne des Artikels 4 Absatz 1 und des Artikels 5 Absatz 4 der Grundverordnung angesehen und nachstehend auch als „Wirtschaftszweig der Gemeinschaft“ bezeichnet.
(57)
Da sich der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft nur aus zwei Herstellern zusammensetzt, mussten die Daten über den Wirtschaftszweig der Gemeinschaft gemäß Artikel 19 der Grundverordnung zur Wahrung der Vertraulichkeit als Indexwerte wiedergegeben werden.
(58)
Um festzustellen, ob der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft geschädigt wurde und um den Verbrauch sowie die verschiedenen Wirtschaftsindikatoren für die Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft zu untersuchen, wurde geprüft, ob und in welchem Umfang die spätere Verwendung der Produktion der gleichartigen Ware des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft bei der Analyse berücksichtigt werden musste.
(59)
PVA werden als Zwischenprodukt bei der Herstellung einer Vielzahl anderer Erzeugnisse verwendet. In der Gemeinschaft werden sie häufig bei der Herstellung von Polyvinylbutyral („PVB“), in Klebstoffen, in der Papierbeschichtung, als Polymerisationshilfsstoff und zum Schlichten von Textilien eingesetzt. Die Untersuchung ergab, dass einer der Gemeinschaftshersteller, der das Gros seiner PVA-Produktion auf dem freien Markt verkaufte, auch erhebliche Mengen des von ihm hergestellten PVA zu nachgelagerten Produkten im selben Unternehmen weiterverarbeitete. Dies wird als Eigenverbrauch bezeichnet. Wie unter Randnummer 55 erläutert, produzierten drei weitere Unternehmen in der Gemeinschaft PVA ausschließlich für den Eigenverbrauch, von denen mindestens zwei auch erhebliche Mengen PVA auf dem Markt für die Weiterverarbeitung kauften.
(60)
Die Untersuchung ergab, dass die von den betroffenen Unternehmen in der Gemeinschaft für den Eigenverbrauch verwendeten Mengen im Prinzip durch gekaufte PVA ersetzt werden könnten, d. h. wenn die Gegebenheiten am Markt und/oder finanzielle Erwägungen dies erfordern würden. Sie wurden daher in die Analyse des Gemeinschaftsmarktes einbezogen.
4.2. Gemeinschaftsverbrauch
(61)
Zur Ermittlung des Gemeinschaftsverbrauchs wurden folgende Daten herangezogen: die vom Wirtschaftszweig der Gemeinschaft hergestellten und auf dem freien Markt in der Gemeinschaft verkauften Warenmengen, der Eigenverbrauch des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft, die Produktionsmengen des anderen (kleineren) Gemeinschaftsherstellers gemäß den Daten aus der meistgenutzten Datenbank für diesen Bereich, der Eigenverbrauch der beiden unter Randnummer 55 genannten Verwender, die überprüfte Einfuhrmenge des einzigen taiwanischen Herstellers und die Eurostat-Daten über die aus anderen Drittländern in die Gemeinschaft eingeführten Mengen.
(62)
Zu den Eurostat-Daten über die in die Gemeinschaft eingeführten Mengen ist anzumerken, dass die betroffene Ware, wie unter Randnummer 14 erläutert, gegenwärtig unter KN-Code ex 3905 30 00 eingereiht wird. Die Eurostat-Daten zu diesem Ex-KN-Code umfassen auch bestimmte Nischenprodukte, die nicht unter die Warendefinition fallen. Da es nicht möglich war, die Daten über die betroffene Ware aus der umfassenderen Warenkategorie zu isolieren, wurden sie anhand von Angaben im Antrag über die Einfuhren dieser Nischenprodukte berichtigt.
(63)
Bei den Eurostat-Daten ist auch zu beachten, dass bestimmte Einfuhren der betroffenen Ware unter „secret extra“ erfasst wurden und in der öffentlichen Datenbank daher keine Angaben über den Ursprung verfügbar waren. Angaben über die Ursprungsländer der unter dieser Rubrik erfassten Einfuhren wurden bei den zuständigen Zollbehörden ermittelt und in allen relevanten Tabellen und Analysen berücksichtigt.
(64)
Auf dieser Grundlage wurde festgestellt, dass sich der PVA-Verbrauch im Bezugszeitraum, und insbesondere von 2004 auf 2005, beträchtlich erhöhte. Der Verbrauchsanstieg im Bezugszeitraum betrug 14 % und war in erster Linie auf eine schnell wachsende Nachfrage nach PVA als Rohstoff für die Herstellung von Polyvinylbutyral (PVB) zurückzuführen, das wiederum zur Herstellung von PVB-Folien oder -Platten verwendet wird. PVB-Folie wird als Zwischenlage bei der Herstellung von Verbundsicherheitsglas für die Automobilindustrie und die Architektur, ein schnell wachsender Markt in der Gemeinschaft, verwendet.
2003
2004
2005
UZ
Verbrauch (Tonnen)
142 894
148 807
163 851
163 096
Index (2003 = 100)
100
104
115
114
4.3. Einfuhren aus den betroffenen Ländern
(65)
Da die für Taiwan ermittelte Dumpingspanne unter der Geringfügigkeitsschwelle lag, sollten Ausfuhren mit Ursprung in diesem Land vorläufig von der Schadensuntersuchung ausgenommen werden.
a) Menge und Marktanteil der betroffenen Einfuhren
(66)
Die eingeführte Menge der betroffenen Ware sank von 2003 auf 2004 um 39 Prozentpunkte, stieg 2005 um 29 Prozentpunkte an und ging danach wieder leicht zurück, was für den UZ im Vergleich zu 2003 einen Rückgang von 11 % ergab.
Einfuhren
2003
2004
2005
UZ
VR China (Tonnen)
24 067
14 710
21 561
21 513
Index (2003 = 100)
100
61
90
89
(67)
Auch der Marktanteil der Einfuhren aus der VR China war zunächst stark rückläufig und stieg dann wieder an. 2005 und im UZ betrug der Anteil der Einfuhren aus der VR China 13 % des Gemeinschaftsmarktes.
Marktanteil VR China
2003
2004
2005
UZ
Gemeinschaftsmarkt
17 %
10 %
13 %
13 %
Index (2003 = 100)
100
59
78
78
b) Preise
(68)
Von 2003 bis zum UZ sank der Durchschnittspreis der Einfuhren der betroffenen Ware mit Ursprung in der VR China um 2 Prozentpunkte.
Stückpreise
2003
2004
2005
UZ
China (EUR/Tonne)
1 150
1 115
1 164
1 132
Index (2003 = 100)
100
97
101
98
c) Preisunterbietung
(69)
Zur Ermittlung der Preisunterbietung wurden die Preisdaten für den UZ herangezogen. Die entsprechenden Verkaufspreise des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft waren Nettopreise nach Abzug von Preisnachlässen und Mengenrabatten. Sofern erforderlich, wurden diese Preise durch entsprechende Berichtigungen auf Ab-Werk-Stufe (ohne Frachtkosten in der Gemeinschaft) gebracht. Auch die Preise der Einfuhren aus der VR China wurden um Preisnachlässe und Mengenrabatte berichtigt und, soweit erforderlich, nach gebührender Berichtigung für Zölle (6,5 %) und für nach der Einfuhr angefallene Kosten auf die Stufe cif Gemeinschaftsgrenze gebracht.
(70)
Die Verkaufspreise des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft und die Preise der Einfuhren aus der VR China wurden auf derselben Handelsstufe miteinander verglichen, nämlich auf der Stufe des Verkaufs an unabhängige Abnehmer auf dem Gemeinschaftsmarkt. Da die Auffassung vertreten wurde, dass der Vergleich je Warentyp fair und aussagekräftig sein müsste und daher eine Standardqualität nicht mit einer unter die Warendefinition fallenden Sonderqualität verglichen werden dürfte, erschien es angezeigt, eine begrenzte Zahl von Warentypen vom Vergleich auszunehmen. Diese Warentypen machten 35 % der Einfuhren aus der VR China aus, entsprachen jedoch nur einer geringen Verkaufsmenge des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft auf dem Gemeinschaftsmarkt.
(71)
Auf dieser Grundlage ergab sich für die VR China eine gewogene durchschnittliche Preisunterbietungsspanne, ausgedrückt als Prozentsatz der Verkaufspreise des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft, von 3,3 %.
4.4. Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft
(72)
Gemäß Artikel 3 Absatz 5 der Grundverordnung umfasste die Prüfung der Auswirkungen der gedumpten Einfuhren auf den Wirtschaftszweig der Gemeinschaft eine Bewertung aller wirtschaftlichen Faktoren, die die Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft im Bezugszeitraum beeinflussten. Da die Analyse sich nur auf zwei Unternehmen bezieht, werden die meisten Indikatoren aus Gründen der Vertraulichkeit als Index oder Spanne angegeben.
a) Produktion, Produktionskapazität und Kapazitätsauslastung
2003
2004
2005
UZ
Produktion in Tonnen (Spannen)
60 000-80 000
65 000-85 000
70 000-90 000
75 000-95 000
Produktion (Index)
100
103
119
126
Produktionskapazität in Tonnen (Spannen)
60 000-80 000
65 000-85 000
70 000-90 000
75 000-95 000
Produktionskapazität (Index)
100
107
129
133
Kapazitätsauslastung (Index)
100
97
92
94
(73)
Die Produktion des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft erhöhte sich im Bezugszeitraum um 26 %. Der starke Anstieg der Produktionskapazität, vor allem im Jahr 2005, war auf die steigende Nachfrage auf dem Gemeinschaftsmarkt zurückzuführen.
(74)
Von 2003 bis zum UZ baute der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft seine Produktionskapazität aus. Die Kapazitätsauslastung ging im selben Zeitraum um 6 % zurück.
b) Verkaufsmengen und Marktanteile in der Gemeinschaft
(75)
Die folgende Tabelle gibt Aufschluss über die Leistung des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft beim Verkauf an unabhängige Abnehmer in der Gemeinschaft.
Wirtschaftszweig der Gemeinschaft
2003
2004
2005
UZ
Verkaufsvolumen (Index)
100
110
112
122
Marktanteil (Index)
100
104
97
104
(76)
Die Verkäufe des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft an unabhängige Abnehmer in der Gemeinschaft stiegen von 2003 bis zum UZ um 22 %. Dies muss vor dem Hintergrund eines steigenden Verbrauchs in der Gemeinschaft gesehen werden.
(77)
2004 erhöhte sich der Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft, 2005 ging er stark zurück und war im UZ 4 Prozentpunkte höher als 2003.
c) Preise in der Gemeinschaft
(78)
Der Hauptrohstoff für die PVA-Herstellung ist Vinylacetatmonomer oder VAM. VAM ist ein Grundstoff, weshalb sich sein Preis nach Angebot und Nachfrage richtet. Darüber hinaus wird der Marktpreis von VAM sehr stark von der Entwicklung der Öl- und Gaspreise beeinflusst, da die Hauptrohstoffe für die VAM-Produktion Essigsäure (zu deren Herstellung sehr viel Erdgas benötigt wird) und Ethylen (das durch Destillation von Kohlenwasserstoffen gewonnen wird) sind. Außerdem ist Energie ein erheblicher Kostenfaktor bei der Herstellung von PVA aus VAM. Die Energiekosten schlagen bei der Herstellung von PVA letztlich mit 50-60 % zu Buche, weshalb unter normalen Umständen bei größeren Veränderungen der Öl- und Gaspreise direkte Auswirkungen auf die PVA-Verkaufspreise zu erwarten sind.
(79)
Die Untersuchung ergab, dass die Weltmarktpreise für diese Rohstoffe zwischen 2003 und im UZ erheblich anzogen. Im selben Zeitraum erhöhten sich die VAM-Preise um 20-30 %, und die Energiepreise stiegen noch sehr viel stärker an. Diese dramatische Preisentwicklung bei den Hauptrohstoffen spiegelte sich jedoch nicht in höheren Verkaufspreisen des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft wider: Die Verkaufspreise des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft gingen im selben Zeitraum um 5 % zurück, wobei 2004 ein besonders schlechtes Jahr war (-7 %). Anstatt den allgemeinen Kostenanstieg an seine Abnehmer weiterzugeben, musste der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft also seine Preise senken, um keine Kunden zu verlieren.
2003
2004
2005
UZ
Stückpreise in EUR (Spannen)
1 300-1 800
1 100-1 600
1 200-1 700
1 200-1 700
Stückpreise (Index)
100
93
95
95
d) Lagerbestände
(80)
In der nachstehenden Tabelle sind die jeweiligen Lagerbestände zum Ende des jeweiligen Zeitraums aufgeführt.
2003
2004
2005
UZ
Lagerbestände in Tonnen
(Spannen)
10 000-15 000
8 000-13 000
9 000-14 000
8 000-13 000
Lagerbestände (Index)
100
87
96
87
(81)
Insgesamt blieben die Lagerbestände relativ stabil. Von 2003 auf 2004 reduzierten sie sich um 13 %, anschließend stiegen sie bis Ende 2005 wieder um 9 Prozentpunkte an, bevor sie wieder um 9 Prozentpunkte zurückgingen.
e) Investitionen und Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten
2003
2004
2005
UZ
Investitionen (Index)
100
369
177
62
(82)
Die Investitionen erreichten ihren Höchststand in den Jahren 2004 und 2005, als der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft aufgrund der gestiegenen Nachfrage seine Kapazitäten ausweitete. Die Untersuchung ergab, dass die Investitionen in Gebäude, Anlagen und Maschinen 2003 und im UZ hauptsächlich der Aufrechterhaltung der Produktionskapazität dienten.
(83)
Sie ergab außerdem, dass sich die finanzielle Leistungsfähigkeit des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft verschlechterte, lieferte aber keine Anhaltspunkte für eine ernsthafte Beeinträchtigung der Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten im Bezugszeitraum.
f) Rentabilität, Kapitalrendite (RoI) und Cashflow
(84)
Angesichts der sehr hohen, verzerrenden außerordentlichen Kosten des wichtigsten Gemeinschaftsherstellers im Bezugszeitraum erschien es nicht sinnvoll, die Rentabilität anhand des Nettogewinns vor Steuern zu ermitteln. Diese außergewöhnlichen Kosten hingen mit einem Eigentümerwechsel bei diesem Gemeinschaftshersteller im Jahr 2001 zusammen. Deshalb wurde die Rentabilität des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft als Betriebsgewinn aus Verkäufen der gleichartigen Ware an unabhängige Abnehmer, ausgedrückt als Prozentsatz des Umsatzes dieser Verkäufe, ermittelt.
2003
2004
2005
UZ
Rentabilität aus Verkäufen in der Gemeinschaft (Spannen)
7 %-17 %
3 %-13 %
2 %-12 %
(- 5 %)-(+ 5 %)
Rentabilität aus Verkäufen in der Gemeinschaft (Index)
100
38
29
8
Kapitalrendite (Spannen)
(80 %)-(100 %)
(10 %)-(30 %)
(5 %)-(20 %)
(0 %)-(15 %)
Kapitalrendite (Index)
100
17
12
4
Cashflow (Index)
100
55
26
-7
(85)
Der Rückgang der Verkaufspreise zwischen 2003 und dem UZ führte zu erheblichen Rentabilitätseinbußen beim Wirtschaftszweig der Gemeinschaft. Die Rentabilität ging im Bezugszeitraum um über 10 Prozentpunkte zurück. Die Kapitalrendite wurde ausgedrückt als Betriebsgewinn aus dem Verkauf der gleichartigen Ware in Prozent des Nettobuchwerts der Sachanlagen, die der gleichartigen Ware zugeordnet werden. Bei diesem Indikator war im Bezugszeitraum eine ähnliche Entwicklung festzustellen wie bei der Rentabilität, d. h. er ging deutlich zurück. Auch beim Cashflow des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft war ein ähnlicher Negativtrend zu beobachten; er führte zu einer dramatischen Verschlechterung seiner finanziellen Gesamtsituation im UZ.
g) Beschäftigung, Produktivität und Löhne
2003
2004
2005
UZ
Zahl der Beschäftigten (Index)
100
100
97
96
Durchschnittliche Arbeitskosten je Beschäftigten (Index)
100
105
97
95
Produktivität (Index)
100
103
123
132
(86)
Aufgrund intensiver Bemühungen um Kostensenkungen ging die Zahl der Beschäftigten im Wirtschaftszweig der Gemeinschaft von 2004 bis zum UZ um 4 % zurück. Zwischen 2003 und dem UZ gelang es dem Wirtschaftszweig der Gemeinschaft, die Produktivität je Beschäftigten um 32 % zu steigern. Die durchschnittlichen Arbeitskosten je Beschäftigten sanken im selben Zeitraum um 5 %. Daher kann der Schluss gezogen werden, dass der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft im Bezugszeitraum bei der Kosteneffizienz sehr deutliche Fortschritte machte.
h) Höhe der Dumpingspanne
(87)
Die Auswirkungen der tatsächlichen Dumpingspannen können angesichts des Volumens und der Preise der gedumpten Einfuhren nicht als unerheblich betrachtet werden.
i) Erholung von früherem Dumping
(88)
In Ermangelung von Informationen über ein etwaiges Dumping vor dem im Rahmen dieses Verfahrens untersuchten Zeitraum wurde dieser Aspekt als nicht relevant angesehen.
j) Wachstum
(89)
Die Untersuchung ergab, dass der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft seinen Anteil am Gemeinschaftsmarkt im Bezugszeitraum um 1-2 % erhöhte.
4.5. Schlussfolgerung zur Schädigung
(90)
Eine Reihe von Schadensindikatoren entwickelten sich zwischen 2003 und dem UZ positiv: Es gelang dem Wirtschaftszweig der Gemeinschaft, sein Verkaufsvolumen und seinen Marktanteil zu erhöhen, und er investierte in beträchtlichem Umfang in die Ausweitung seiner Produktionskapazität.
(91)
Die finanziellen Indikatoren weisen jedoch eine dramatische Negativentwicklung auf: Während die Gewinnspanne 2003 noch ein angemessenes Niveau aufwies, ging sie anschließend von 2004 bis zum UZ drastisch und kontinuierlich zurück. Bei Kapitalrendite und Cashflow potenzierte sich der Negativtrend. Diese Entwicklung war darauf zurückzuführen, dass der drastische Anstieg der Rohstoffpreise nicht durch eine Anhebung der Verkaufspreise der gleichartigen Ware aufgefangen werden konnte. Während in einer normalen Marktsituation aufgrund des Anstiegs der Rohstoffpreise ein Anziehen der PVA-Verkaufspreise um 10-20 % zu erwarten gewesen wäre, gingen die Verkaufspreise der vom Wirtschaftszweig der Gemeinschaft hergestellten gleichartigen Ware um 5 % zurück, was auf die Rentabilität drückte. Dennoch lagen im UZ die Preise der Einfuhren aus der VR China im gewogenen Durchschnitt 3,3 % unter denen des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft.
(92)
In Anbetracht des Vorstehenden wird vorläufig der Schluss gezogen, dass der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft eine bedeutende Schädigung im Sinne des Artikels 3 Absatz 5 der Grundverordnung erlitt.
5. SCHADENSURSACHE
5.1. Einleitung
(93)
Gemäß Artikel 3 Absätze 6 und 7 der Grundverordnung prüfte die Kommission, ob die gedumpten Einfuhren der betroffenen Ware mit Ursprung in der VR China den Wirtschaftszweig der Gemeinschaft in einem solchen Ausmaß schädigten, dass diese Schädigung als bedeutend bezeichnet werden kann. Dabei wurden andere bekannte Faktoren als die gedumpten Einfuhren untersucht, die den Wirtschaftszweig der Gemeinschaft zur gleichen Zeit geschädigt haben könnten, um sicherzustellen, dass eine durch diese anderen Faktoren verursachte Schädigung nicht den gedumpten Einfuhren zugerechnet wurde.
5.2. Auswirkungen der gedumpten Einfuhren
(94)
Im Bezugszeitraum wurden erhebliche Mengen der betroffenen Ware aus der VR China eingeführt, ihr Marktanteil betrug konstant mindestens 10 %. Gleichzeitig gingen die Durchschnittspreise aller ausführenden Hersteller in der VR China um 2 % zurück und lagen im UZ 3,3 % unter denen des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft. Um seine Präsenz auf seinem Heimatmarkt zu sichern und angesichts der sehr niedrigen Marktpreise der Einfuhren aus der VR China sah sich der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft gezwungen, seine Verkaufspreise im Bezugszeitraum um 5 % zu senken.
(95)
Durch diese unfaire Preispolitik bei den gedumpten Einfuhren aus der VR China wurden die Preise des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft gedrückt, sodass sie den drastischen Anstieg der Rohstoffkosten nicht auffangen konnten. Bestätigt wurde dies durch die drastischen Rentabilitätseinbußen des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft.
(96)
Aus den dargelegten Gründen wurde der Schluss gezogen, dass die Niedrigpreiseinfuhren aus der VR China, die die Preise des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft erheblich unterboten, entscheidend zu Verschlechterung der Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft beitrugen, was sich insbesondere in einem Rentabilitätseinbruch und einer drastischen Verschlechterung der anderen Finanzindikatoren niederschlug.
5.3. Auswirkungen anderer Faktoren
a) Einfuhren mit Ursprung in anderen Drittländern
(97)
Den Daten von Eurostat und den im Zuge der Untersuchung erhobenen Informationen zufolge sind die USA, Japan und Taiwan die wichtigsten übrigen Drittländer für Einfuhren von PVA.
Einfuhren mit Ursprung in anderen Drittländern (Menge)
Einfuhren (Tonnen)
2003
2004
2005
UZ
USA
11 313
21 207
22 919
22 638
Index (2003 = 100)
100
187
203
200
Japan
13 682
11 753
12 694
14 151
Index (2003 = 100)
100
86
93
103
Taiwan (Spannen)
11 000-14 000
13 000-16 500
10 000-13 000
9 000-12 000
Index (2003 = 100)
100
118
88
83
Einfuhren mit Ursprung in anderen Drittländern (Durchschnittspreis)
Durchschnittspreis (EUR)
2003
2004
2005
UZ
USA
1 334
1 282
1 298
1 358
Index (2003 = 100)
100
96
97
102
Japan
1 916
1 532
1 846
1 934
Index (2003 = 100)
100
80
96
101
Taiwan
1 212
1 207
1 308
1 302
Index (2003 = 100)
100
100
108
108
Marktanteil
Marktanteil (%)
2003
2004
2005
UZ
USA
7,9 %
14,3 %
14,0 %
13,9 %
Japan
9,6 %
7,9 %
7,7 %
8,7 %
Taiwan
100
113
77
73
(98)
Die Einfuhren aus den USA stiegen ab 2003 beträchtlich an und lagen im UZ bei über 22 000 Tonnen, was fast 14 % des gesamten Gemeinschaftsmarktes (Eigenverbrauch und freier Markt) entsprach. Die Untersuchung ergab, dass das Gros dieser Verkäufe zwischen verbundenen Parteien abgewickelt wurde und die durchschnittlichen Stückpreise dieser Transferverkäufe während des gesamten Bezugszeitraums zwischen 15 % und 20 % über den durchschnittlichen cif-Preisen der chinesischen Einfuhren lagen. Außerdem wurde festgestellt, dass diese Mengen zu Preisen, die 10-20 % über den oben genannten Transfer-Einfuhrpreisen lagen, an unabhängige Abnehmer weiterverkauft wurden. Da sich die Marktpreise von PVA mit Ursprung in den USA konstant in derselben Größenordnung bewegten wie die Verkaufspreise der vom Wirtschaftszweig der Gemeinschaft hergestellten PVA, spielten sie keine Rolle bei dem im Bezugszeitraum festgestellten Druck auf die Preise. Es wird deshalb der Schluss gezogen, dass diese Einfuhren keine wesentlichen Auswirkungen auf die Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft hatten.
(99)
Im Bezugszeitraum wurden auch erhebliche Mengen PVA aus Japan eingeführt, die im UZ fast 9 % des Gemeinschaftsmarktes ausmachten. Nachdem sie in 2004 zurückgegangen waren, erhöhten sich die Einfuhren aus Japan ab 2005 wieder und lagen im UZ 3 % über dem Niveau von 2003. Die Analyse der Verkaufspreise dieser Einfuhren ergab jedoch, dass der durchschnittliche Einfuhrpreis über den Preisen lag, die der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft verlangen konnte, und dass sie folglich nicht zur negativen Preisentwicklung beigetragen haben, durch die sich die Finanzlage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft stark verschlechterte.
(100)
Die Einfuhren aus Taiwan kommen alle von einem Hersteller, der uneingeschränkt an der Untersuchung mitarbeitete. Seine Zahlen wurden als zuverlässiger eingestuft als die Eurostat-Daten, da der KN-Code sich auch auf Waren erstreckt, die nicht unter die Warendefinition fallen. Aus Gründen der Vertraulichkeit werden sie als Indizes oder Spannen angegeben. Nach einem kräftigen Anstieg 2004 gingen die Einfuhren aus Taiwan schrittweise zurück und machten im UZ 6-7 % des gesamten Gemeinschaftsmarktes aus (etwa die Hälfte des Marktanteils der Einfuhren aus der VR China). Im selben Zeitraum stiegen die Durchschnittspreise dieser Einfuhren um 8 %, wiesen also einen gegenläufigen Trend zu den Einfuhren aus der VR China auf. Dadurch vergrößerte sich die Preisdifferenz zwischen aus der VR China und aus Taiwan eingeführten PVA im UZ auf 12-18 %. Es wird deshalb der vorläufige Schluss gezogen, dass diese Einfuhren keine wesentlichen Auswirkungen auf die Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft hatten.
(101)
Neben den Einfuhren aus den USA, Japan und Taiwan gibt es keine nennenswerten Importe aus anderen Drittländern. Angesichts der Feststellungen in Bezug auf diese Einfuhren (vgl. Randnummern 97 bis 100) kann der vorläufige Schluss gezogen werden, dass die Einfuhren aus anderen Drittländern nicht zur bedeutenden Schädigung des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft beitrugen.
b) Verkäufe anderer Gemeinschaftshersteller auf dem Gemeinschaftsmarkt
(102)
Wie unter den Randnummern 54 und 55 erläutert gibt es neben den beiden Herstellern, die den Wirtschaftszweig der Gemeinschaft bilden, vier weitere bekannte Hersteller der betroffenen Ware in der Gemeinschaft. Drei von ihnen, von denen zwei als Verwender an der Untersuchung mitarbeiteten, verbrauchen ihre gesamte PVA-Produktion für die Herstellung nachgelagerter Produkte. Der vierte produziert nur sehr geringe Mengen. Aus diesen Gründen wird davon ausgegangen, dass die anderen Gemeinschaftshersteller keine Rolle für den Druck auf die Preise und die daraus resultierende Schädigung des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft gespielt haben.
c) Selbstverschuldete Schädigung wegen mangelnder Kosteneffizienz
(103)
Mehrere interessierte Parteien brachten vor, eine etwaige Schädigung des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft hänge damit zusammen, dass es diesem nicht gelungen sei, bei den Kosten konkurrenzfähig zu bleiben und dass er unvertretbare Investitionsentscheidungen getroffen habe. Dazu ist anzumerken, dass die Untersuchung, wie unter Randnummer 86 erläutert, ergab, dass der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft dank einer Steigerung des Produktionsvolumens und einer Verringerung der Beschäftigtenzahl seine Produktivität im Bezugszeitraum erheblich steigern konnte. Ferner wurde festgestellt, dass die mit der Ausweitung der Produktionskapazitäten verbundenen Investitionen (vgl. Randnummer 73) keinen wesentlichen Einfluss auf die dramatische Negativentwicklung der Finanzlage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft hatten.
(104)
Der einzige Faktor, der im Bezugszeitraum einen wesentlichen negativen Einfluss auf die Produktionskosten der gleichartigen Ware hatte, war mithin der drastische Kostenanstieg bei den wichtigsten Rohstoffen für die Herstellung der gleichartigen Ware (vgl. Randnummern 78 und 79). Die Untersuchung ergab, dass die Entwicklung der VAM- und Energie-Einkaufspreise des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft der Entwicklung der entsprechenden Rohstoffpreise auf dem Weltmarkt entsprach, sie kann daher nicht auf die Art und Weise zurückgeführt werden, in der der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft diese Käufe tätigte. Der Einwand wurde daher zurückgewiesen.
d) Zeitlich verzögerte Preisanpassung
(105)
Ein wichtiger PVA-Verwender brachte vor, in dieser besonderen Branche sei es normal, dass der Anstieg der VAM-Einkaufspreise noch nicht zu einer Korrektur der PVA-Verkaufspreise nach oben geführt habe. Dies sei darauf zurückzuführen, dass es in der Branche üblich sei, mit langfristigen Verträgen zu arbeiten, so dass eine erhebliche Zeitverzögerung normal sei. Dazu ist anzumerken, dass bestimmte Verkäufe des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft zwar zugegebenermaßen auf der Grundlage langfristiger Vereinbarungen getätigt werden, es aber nicht üblich ist, dass solche Vereinbarungen einen Festpreis für mehr als ein Jahr vorsehen. Die Preise im Rahmen dieser Vereinbarungen werden also nach einem bestimmten Zeitraum oder wenn sich die Rohstoffpreise erheblich verändert haben, neu ausgehandelt. Das Vorbringen wurde daher zurückgewiesen.
5.4. Schlussfolgerung zur Schadensursache
(106)
Die obige Analyse hat folglich gezeigt, dass die Einfuhren aus der VR China im Bezugszeitraum die Preise auf dem Gemeinschaftsmarkt während dieses gesamten Zeitraums erheblich drückten. Im UZ lagen die Preise der Einfuhren aus der VR China deutlich unter den Preisen des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft.
(107)
Dieser Preisdruck führte zu einem erheblichen Rückgang der Verkaufspreise des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft, was wiederum mit einem Einbruch der Rentabilität, der Kapitalrendite und des Cashflow aus der betrieblichen Tätigkeit des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft zusammenfiel.
(108)
Andererseits ergab die Untersuchung der anderen Faktoren, die den Wirtschaftszweig der Gemeinschaft auch geschädigt haben könnten, dass keiner davon nennenswerte nachteilige Auswirkungen gehabt haben konnte.
(109)
Aufgrund der vorstehenden Analyse, bei der die Auswirkungen aller bekannten Faktoren auf die Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft ordnungsgemäß von den schädigenden Auswirkungen der gedumpten Einfuhren abgegrenzt wurden, wurde vorläufig der Schluss gezogen, dass die Einfuhren mit Ursprung in dem betroffenen Land dem Wirtschaftszweig der Gemeinschaft eine bedeutende Schädigung im Sinne des Artikels 3 Absatz 6 der Grundverordnung verursachten.
6. GEMEINSCHAFTSINTERESSE
(110)
Die Kommission prüfte, ob ungeachtet der Feststellungen zu Dumping, Schädigung und Schadensursache zwingende Gründe für die Schlussfolgerung sprachen, dass die Einführung von Maßnahmen in diesem besonderen Fall nicht im Interesse der Gemeinschaft lag. Dazu prüfte die Kommission nach Artikel 21 der Grundverordnung die Auswirkungen etwaiger Maßnahmen für alle betroffenen Parteien.
6.1. Interesse des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft
(111)
Wie unter Randnummer 56 dargelegt, besteht der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft aus zwei Unternehmen mit Produktionsstätten in Deutschland und Spanien, in denen 200-300 Personen direkt mit Herstellung, Verkauf und Verwaltung der gleichartigen Ware beschäftigt sind. Im Falle der Einführung von Maßnahmen wird erwartet, dass der Preisdruck auf dem Gemeinschaftsmarkt verschwindet, die Verkaufspreise des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft sich wieder erholen und seine Finanzlage sich dadurch verbessert.
(112)
Sollte hingegen auf Antidumpingmaßnahmen verzichtet werden, dürfte die negative Entwicklung der finanziellen Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft, und insbesondere seiner Rentabilität, anhalten. Der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft würde dann erhebliche Marktanteile einbüßen und könnte nicht mehr mit den durch die Einfuhren aus der VR China vorgegebenen Preisen Schritt halten. Im ungünstigsten Fall würde der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft gezwungen, sich vom freien Markt zurückzuziehen und PVA nur noch für den Eigenverbrauch herzustellen. In beiden Fällen müsste mit Einschnitten bei der Produktion und den Investitionen, der Stilllegung bestimmter Produktionskapazitäten und einem Stellenabbau in der Gemeinschaft gerechnet werden.
(113)
Zusammenfassend ist festzuhalten, dass die Einführung von Antidumpingmaßnahmen den Wirtschaftszweig der Gemeinschaft in die Lage versetzen würde, sich von den Auswirkungen des festgestellten schädigenden Dumpings zu erholen.
6.2. Interesse der unabhängigen Einführer
(114)
Wie unter Randnummer 8 erläutert, beantworteten fünf Unternehmen der Stichprobe, auf die rund 80 % der Einfuhren der betroffenen Ware in die Gemeinschaft im UZ entfielen, den Fragebogen. Die Angaben eines dieser Stichprobenunternehmen konnten in diesem Stadium nicht berücksichtigt werden, da das Unternehmen einen vereinbarten Kontrollbesuch zweimal absagte. Die Antworten von drei Unternehmen wurden bei Kontrollbesuchen vor Ort nachgeprüft.
(115)
Der Gesamtanteil von PVA am Umsatz dieser Einführer war sehr gering. Im Durchschnitt konnten 3-4 % der Tätigkeit dieser Einführer mit Einfuhren von PVA aus der VR China verknüpft werden. Die Einführer haben ein sehr viel breiteres Tätigkeitsfeld, das zuweilen auch allgemein Handel und Vertrieb umfasst. Einige Einführer beziehen die Ware, die Gegenstand der Untersuchung ist, nicht nur aus der VR China, sondern auch aus anderen Quellen in und außerhalb der Gemeinschaft, darunter auch vom Wirtschaftszweig der Gemeinschaft. Die durchschnittliche Gewinnspanne der Einführer der Stichprobe beim Handel mit PVA liegt bei rund 5 %.
(116)
Die Einführer in der Gemeinschaft lehnen die Einführung von Maßnahmen ab. Die mitarbeitenden Einführer argumentierten, die Einführung von Maßnahmen würde ihre Tätigkeit ernsthaft beeinträchtigen, da sie die Preiserhöhungen nicht an die Verwender weitergeben könnten. Dazu ist anzumerken, dass die Einführung von Antidumpingzöllen gegenüber Einfuhren aus der VR China, wie unter Randnummer 111 erläutert, voraussichtlich eine leichte Korrektur der Marktpreise nach oben zur Folge hätte. Es wäre daher zu erwarten, dass Einführer, die die betroffene Ware aus der VR China beziehen, in der Lage wären, diese Zollkosten an die Endabnehmer weiterzugeben. Auch der Umstand, dass selbst nach Berichtigung des cif-Preises frei Grenze der Gemeinschaft und die nach der Einfuhr angefallenen Kosten noch eine erhebliche Preisunterbietungsspanne festzustellen war, deutet darauf hin, dass Raum für eine Preisanhebung vorhanden ist. Angesichts der geringen Bedeutung, die die Verkäufe dieser Waren für die Tätigkeit der Einführer haben, und der gegenwärtig sowohl insgesamt als auch für PVA von ihnen erzielten Gewinnspannen ist in jedem Fall davon auszugehen, dass der vorläufige Zoll die Finanzlage dieser Wirtschaftsbeteiligten nicht nennenswert beeinträchtigen würde.
(117)
Obwohl die Einführer/Vertriebsgesellschaften die Maßnahmen nicht befürworten, kann auf der Grundlage der verfügbaren Informationen der Schluss gezogen werden, dass keiner der Vorteile, die sich ihnen böten, wenn keine Antidumpingmaßnahmen eingeführt würden, schwerer wöge als das Interesse des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft daran, die unlauteren und schädigenden Handelspraktiken der VR China zu neutralisieren.
6.3. Interesse der Verwender
(118)
Sieben Verwender beantworteten einen entsprechenden Fragebogen. Die Antworten von zwei dieser Unternehmen waren unvollständig und konnten bei der Analyse daher nicht berücksichtigt werden. Die fünf verbleibenden Unternehmen verwendeten PVA für unterschiedlichste Zwecke: für die Herstellung von Klebstoffen, industriellen Pulvern und PVB, für das Schlichten und Ausrüsten von Textilien und für die Produktion von Harzen.
(119)
Des Weiteren ist den Angaben der fünf mitarbeitenden Verwender über ihre Käufe zu entnehmen, dass diese im UZ rund 19 % des gesamten Gemeinschaftsverbrauchs an PVA und ihre Einfuhren aus China rund 22 % der Gesamteinfuhren aus diesem Land ausmachten. Zu beachten ist, dass die Einfuhren aus der VR China insgesamt den geringeren Teil ihrer Käufe, nämlich 15 %, ausmachten. Das Bild ist jedoch sehr uneinheitlich: Einer der mitarbeitenden Verwender tätigte im UZ überhaupt keine Einfuhren aus der VR China, während ein anderer seine gesamten PVA von dort bezog.
(120)
Die mitarbeitenden Verwender brachten verschiedene Argumente gegen die Einführung von Antidumpingzöllen vor.
(121)
Zwei Unternehmen verwendeten PVA für die Klebstoffherstellung. Die Untersuchung ergab, dass PVA ein bedeutender Kostenfaktor bei der Herstellung solcher Klebstoffe ist, der, je nach Zusammensetzung mit bis zu 80 % bei den Herstellkosten zu Buche schlagen kann. Die Unternehmen machten geltend, angesichts der beim Verkauf von Klebstoffen erzielten Gewinnspannen und da PVA einen erheblichen Kostenfaktor darstelle, könnte ein Antidumpingzoll sie in den Konkurs treiben oder sie zwingen, ihre Produktion an Standorte außerhalb der Gemeinschaft zu verlagern. Diese Unternehmen bezweifelten sehr stark, dass ihre Abnehmer bereit wären, eine etwaige, durch Zölle verursachte Preiserhöhung in Kauf zu nehmen. Die Gewinnspannen in dieser Branche sind zugegebenermaßen moderat, allerdings beeinflussen die vorgeschlagenen Maßnahmen unmittelbar lediglich die Kaufpreise von PVA mit Ursprung in China, das eine der Bezugsquellen ist, und diese Preise lagen im Bezugszeitraum deutlich unter denen des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft. Die Auswirkungen eines Zolls auf die Kosten der Klebstoffproduktion in diesen Unternehmen sind zwar nicht unerheblich, aber angesichts der vorgeschlagenen Höhe des Zolls ist auch nicht einzusehen, warum ihre Abnehmer nicht bereit sein sollten, zumindest einen Großteil dieses Kostenanstiegs zu tragen.
(122)
Zwei andere Unternehmen verwendeten PVA für die PVB-Herstellung. Auch bei der PVB-Herstellung ist PVA ein bedeutender Kostenfaktor. Eines der Unternehmen, das das PVB anschließend für die Herstellung von PVB-Folie verwendet, brachte vor, die Einführung von Maßnahmen könnte das Unternehmen veranlassen, seine PVB-Produktion an Standorte außerhalb der Gemeinschaft zu verlagern. Dieses Unternehmen machte auch geltend, angesichts der Zeit, die benötigt werde, um für diese Anwendung geeignetes PVA ausfindig zu machen, wäre es schwierig und aufwändig den Zulieferer zu wechseln. Der andere PVB-Hersteller, der als Verwender an der Untersuchung mitarbeitete und PVA nicht nur für die PVB-Herstellung, sondern hauptsächlich für die Herstellung von industriellen Pulvern verwendete, verwies ebenfalls darauf, dass es schwierig und zeitaufwändig wäre, den Zulieferer zu wechseln, und äußerte Besorgnis hinsichtlich des Kostenanstiegs, zu dem die Verhängung von Maßnahmen führen könnte.
(123)
Es wird nicht bestritten, dass ein Anstieg der Einkaufspreise von PVA zu einem Anstieg der PVB-Herstellkosten führt. Da indessen die Einfuhren aus der VR China 13 % des Gemeinschaftsmarktes ausmachen, wären 87 % der in der Gemeinschaft verbrauchten PVA nicht unmittelbar von den Maßnahmen betroffen. Außerdem ist der vorgeschlagene Zoll moderat. Aus diesen Gründen und angesichts der günstigen Marktbedingungen für PVB wird die Wirkung eines solchen Zolls als zumutbar betrachtet.
(124)
Was die Prüfung der PVA auf ihre Eignung für bestimmte Anwendungen angeht, so kann diese zwar sehr aufwändig und spezifisch sein und daher sehr viel Zeit in Anspruch nehmen und intensives Testen erfordern. Aber es sei daran erinnert, dass Antidumpingmaßnahmen nicht dazu dienen, bestimmten Zulieferern den Zugang zum Gemeinschaftsmarkt zu verwehren. Sie sollen lediglich den fairen Handel wiederherstellen und eine verzerrte Marktsituation berichtigen. Deshalb, und mehr noch angesichts der Höhe des vorgeschlagenen Zollsatzes, gibt es keinen Grund, weshalb bestimmte Verwender gezwungen sein sollten, nach der Einführung von Maßnahmen ihren Zulieferer zu wechseln.
(125)
Ein mitarbeitender Verwender, der Polyester/Baumwolle und Baumwollegewebe herstellt und PVA zum Schlichten und Ausrüsten von Rohgewebe verwendet, machte geltend, dass die Einführung von Maßnahmen das Unternehmen dazu zwingen könnte, seine Spinnereien und Webereien aus der Gemeinschaft auszulagern. In diesem Zusammenhang wurde festgestellt, dass der Anteil von PVA an den Herstellkosten dieses Unternehmens eher gering war (zwischen 0,2 % und 0,8 %). Angesichts des vorgeschlagenen Zollsatzes wird deshalb die Auffassung vertreten, dass ein solcher Zoll keine nennenswerten Auswirkungen hätte.
(126)
Schließlich brachte der Antragsteller KEG vor, der Verzicht auf Maßnahmen liefe dem Interesse der Verwender zuwider, da die schlechten Geschäftsergebnisse aus seinen PVA-Tätigkeiten das Unternehmen veranlassen könnten, sich vom Handelsmarkt zurückzuziehen und sich auf die nachgelagerten Märkte zu konzentrieren. Wenn das geschehe, würden die Verwender mit Lieferengpässen konfrontiert, da KEG ein großer und zuverlässiger Zulieferer sei. Dieses Vorbringen wurde zwar nicht ausdrücklich von den betroffenen Verwendern bestätigt, aber es trifft zu, dass drei der fünf betroffenen Verwender erhebliche Mengen PVA von KEG beziehen und dass dieses Unternehmen als wichtigster Zulieferer auf dem Gemeinschaftsmarkt betrachtet werden kann. Deshalb kann nicht ausgeschlossen werden, dass, sollte sich KEG, aus welchen Gründen auch immer, vom Markt zurückziehen, die Verwenderbranchen mit ernsthaften Lieferengpässen rechnen müssten.
6.4. Schlussfolgerungen zum Interesse der Gemeinschaft
(127)
Es ist zu erwarten, dass die Einführung von Maßnahmen den Wirtschaftszweig der Gemeinschaft in die Lage versetzt, seine Rentabilität zu steigern. Angesichts der ungünstigen finanziellen Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft besteht die reale Gefahr, dass er bei einem Verzicht auf Maßnahmen Produktionsstätten schließen und Beschäftigte entlassen muss. Generell würden die Verwender in der Gemeinschaft ebenfalls Nutzen aus der Einführung von Maßnahmen ziehen, da die Belieferung mit ausreichenden PVA-Mengen nicht gefährdet würde und der Anstieg des PVA-Kaufpreises insgesamt moderat wäre. Daraus wird der vorläufige Schluss gezogen, dass in diesem Fall keine zwingenden Gründe des Gemeinschaftsinteresses gegen die Einführung von Antidumpingmaßnahmen sprechen.
7. VORGESCHLAGENE VORLÄUFIGE ANTIDUMPINGMASSNAHMEN
(128)
In Anbetracht der Schlussfolgerungen zu Dumping, Schädigung, Schadensursache und Gemeinschaftsinteresse sollten vorläufige Maßnahmen gegenüber den Einfuhren der betroffenen Ware mit Ursprung in der VR China eingeführt werden, um eine weitere Schädigung des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft durch die gedumpten Einfuhren zu verhindern.
(129)
Für die Einfuhren der betroffenen Waren mit Ursprung in Taiwan wurde, wie unter Randnummer 30 erläutert, vorläufig kein Dumping festgestellt. Folglich sollten keine vorläufigen Maßnahmen eingeführt werden. Angesichts des Zeitpunkts dieser Entscheidung erschien es angemessen, den interessierten Parteien eine Frist von einem Monat für Stellungnahmen zu dieser vorläufigen Feststellung einzuräumen, in deren Folge das Verfahren in Bezug auf Einfuhren der betroffenen Ware aus Taiwan möglicherweise eingestellt wird.
7.1. Schadensbeseitigungsschwelle
(130)
Die vorläufigen Antidumpingzölle gegenüber Einfuhren mit Ursprung in der VR China sollten in einer Höhe festgesetzt werden, die zur Beseitigung der durch die gedumpten Einfuhren verursachten Schädigung des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft ausreicht, ohne dass die ermittelte Dumpingspanne überschritten wird. Bei der Ermittlung des Zollsatzes, der zur Beseitigung der Auswirkungen des schädigenden Dumpings erforderlich ist, wurde davon ausgegangen, dass etwaige Maßnahmen es dem Wirtschaftszweig der Gemeinschaft ermöglichen sollten, seine Kosten zu decken und insgesamt den angemessenen Gewinn vor Steuern zu erzielen, der unter normalen Wettbewerbsbedingungen, d. h. ohne gedumpte Einfuhren, erzielt werden könnte.
(131)
Es wird die Auffassung vertreten, dass 2003 auf dem Gemeinschaftsmarkt eine normale Wettbewerbssituation herrschte, in der der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft, ohne schädigendes Dumping, einen normalen Gewinn in der unter Randnummer 84 beschriebenen Größenordnung erzielte. Folglich wurde auf der Grundlage der verfügbaren Informationen vorläufig festgestellt, dass eine Gewinnspanne in dieser Höhe als angemessene Gewinnspanne angesehen werden konnte, die für den Wirtschaftszweig der Gemeinschaft ohne schädigendes Dumping vermutlich erzielbar wäre.
(132)
Die erforderliche Preiserhöhung wurde dann durch einen Vergleich des bei der Berechnung der Preisunterbietungsspannen zugrunde gelegten gewogenen durchschnittlichen Einfuhrpreises mit dem nicht schädigenden Preis der vom Wirtschaftszweig der Gemeinschaft auf dem Gemeinschaftsmarkt verkauften Waren auf derselben Handelsstufe ermittelt. Zur Ermittlung des nicht schädigenden Preises wurde der Verkaufspreis jedes Herstellers des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft auf den Break-even-Punkt berichtigt und die vorgenannte Gewinnspanne hinzugerechnet. Die sich aus diesem Vergleich ergebende Differenz wurde dann als Prozentsatz des cif-Gesamtwerts der Einfuhren ausgedrückt. Angesichts der guten Mitarbeit und da keinem der kooperierenden chinesischen Hersteller MWB oder IB gewährt wurde, wurde für China die vorläufige landesweite Schadensbeseitigungsspanne als gewogener Durchschnitt der Schadensspannen aller drei kooperierenden ausführenden Hersteller in China ermittelt.
(133)
Die so für die VR China ermittelte Schadensspanne war deutlich höher als die festgestellte Dumpingspanne.
7.2. Vorläufige Maßnahmen
(134)
Aus den dargelegten Gründen sollte gemäß Artikel 7 Absatz 2 der Grundverordnung (Regel des niedrigeren Zolls) auf die Einfuhren der betroffenen Ware mit Ursprung in der VR China ein vorläufiger Antidumpingzoll in Höhe der niedrigeren der beiden Spannen festgesetzt werden.
(135)
Es wird daher für die betroffene Ware mit Ursprung in der VR China ein Zollsatz von 10,0 % vorgeschlagen.
7.3. Schlussbestimmung
(136)
Im Interesse einer ordnungsgemäßen Verwaltung sollte eine Frist festgesetzt werden, innerhalb derer die interessierten Parteien, die sich innerhalb der in der Bekanntmachung über die Verfahrenseinleitung gesetzten Frist meldeten, ihren Standpunkt schriftlich darlegen und eine Anhörung beantragen können. Außerdem ist darauf hinzuweisen, dass alle Feststellungen bezüglich der Einführung von Zöllen im Rahmen dieser Verordnung vorläufig und im Hinblick auf etwaige endgültige Zölle möglicherweise zu überprüfen sind -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
(1) Es wird ein vorläufiger Antidumpingzoll eingeführt auf bestimmte Polyvinylalkohole in Form von Homopolymer-Harzen mit einer Viskosität (gemessen in einer 4 %igen Lösung) von mindestens 3 mPa·s, aber nicht mehr als 61 mPa·s und einem Hydrolysegrad von mindestens 84,0 mol-%, aber nicht mehr als 99,9 mol-% mit Ursprung in der Volksrepublik China, die unter dem KN-Code ex 3905 30 00 (TARIC-Code 3905300020) eingereiht werden.
(2) Der vorläufige Antidumpingzoll auf den Nettopreis der unter Absatz 1 beschriebenen Ware frei Grenze der Gemeinschaft, unverzollt, beträgt 10 %.
(3) Die Überführung der in Absatz 1 genannten Ware in den zollrechtlich freien Verkehr in der Gemeinschaft ist von der Leistung einer Sicherheit in Höhe des vorläufigen Zolls abhängig.
(4) Sofern nichts anderes bestimmt ist, finden die geltenden Zollvorschriften Anwendung.
Artikel 2
Unbeschadet des Artikels 20 der Verordnung (EG) Nr. 384/96 können interessierte Parteien innerhalb eines Monats nach Inkrafttreten dieser Verordnung eine Unterrichtung über die wesentlichen Fakten und Erwägungen beantragen, auf deren Grundlage diese Verordnung erlassen wurde, ihren Standpunkt schriftlich darlegen und eine Anhörung durch die Kommission beantragen.
Nach Artikel 21 Absatz 4 der Verordnung (EG) Nr. 384/96 können die betroffenen Parteien innerhalb eines Monats nach Inkrafttreten dieser Verordnung Bemerkungen zu deren Anwendung vorbringen.
Artikel 3
Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Artikel 1 gilt für einen Zeitraum von sechs Monaten.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Brüssel, den 17. September 2007
REGULAMENTUL (CE) NR. 1069/2007 AL COMISIEI
din 17 septembrie 2007
privind instituirea unui drept antidumping provizoriu la importurile de alcool polivinilic (PVA) originar din Republica Populară Chineză
COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,
având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) („regulamentul de bază”), în special articolul 7,
după consultarea Comitetului consultativ,
întrucât:
1. PROCEDURĂ
1.1. Inițiere
(1)
La 19 decembrie 2006, în conformitate cu articolul 5 din regulamentul de bază, Comisia a anunțat, printr-un aviz („aviz de inițiere”) publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2), deschiderea unei proceduri antidumping privind importurile în Comunitate de alcool polivinilic din Republica Populară Chineză („RPC”) și Taiwan („țările vizate”).
(2)
Procedura a fost deschisă în urma unei reclamații depuse la data de 6 noiembrie 2006 de Kururay Specialities Europe GmbH („reclamantul”), cunoscut sub denumirea de Kururay Europe GmbH începând din ianuarie 2007, reprezentând o proporție majoră, și anume peste 25 %, din producția comunitară totală de alcool polivinilic (PVA). Plângerea cuprindea probe prima facie privind existența dumpingului de PVA originar din țările vizate și a unui prejudiciu material care rezulta din acesta, elemente considerate ca fiind suficiente pentru a justifica inițierea unei proceduri.
1.2. Părțile vizate de procedură
(3)
Comisia a anunțat oficial producătorul petent și alți producători cunoscuți din cadrul Comunității, producătorii exportatori din țările vizate, importatorii/comercianții, utilizatorii cunoscuți a fi interesați și reprezentanții țărilor exportatoare vizate de deschiderea procedurii. Părților interesate li s-a dat posibilitatea de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere până la termenul limită fixat în avizul de inițiere. S-a acordat dreptul la audiere tuturor părților interesate care au solicitat acest lucru și au arătat că existau motive speciale pentru care ar trebui să fie audiate.
(4)
Pentru a permite producătorilor-exportatori chinezi din RPC să depună o cerere pentru tratamentul corespunzător unei economii de piață („TEP”) sau pentru tratamentul individual („TI”), Comisia a trimis formulare de cerere producătorilor-exportatori despre care se știe că sunt interesați, precum și autorităților din RPC. Un singur producător-exportator din RPC a solicitat TEP, în temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, sau TI, în cazul în care ancheta stabilește că nu îndeplinesc condițiile pentru TEP.
(5)
Având în vedere numărul aparent mare de producători exportatori din RPC și de importatori către Comunitate, în avizul de inițiere s-a prevăzut utilizarea eșantionării pentru determinarea dumpingului și a prejudiciului, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.
(6)
Cu toate acestea, în ceea ce privește producătorii-exportatori din RPC, dat fiind că numai trei producători-exportatori au cooperat, s-a hotărât ulterior că eșantionarea nu va fi necesară.
(7)
În ceea ce privește importatorii de PVA, Comisia a solicitat tuturor importatorilor cunoscuți să furnizeze informații referitoare la importurile și vânzările produsului vizat. Pe baza informațiilor primite de la 14 importatori cooperanți, Comisia a selectat un eșantion de cinci importatori, dintre care doi erau stabiliți în Germania, unul în Italia, unul în Țările de Jos și unul în Statele Unite ale Americii. Acești importatori reprezentau cel mai mare volum reprezentativ al vânzărilor efectuate de importatorii cooperanți din Comunitate (aproximativ 80 %) care putea fi examinat în mod corespunzător în timpul disponibil.
(8)
Comisia a trimis chestionare tuturor părților interesate în mod notoriu și tuturor celorlalte societăți care și-au manifestat interesul în termenul stabilit în avizul de inițiere. Au fost primite răspunsuri la chestionare de la doi producători comunitari, trei producători-exportatori din RPC, un producător-exportator din Taiwan, cei cinci importatori incluși în eșantion și șapte utilizatori din Comunitate.
(9)
În ceea ce privește răspunsurile la chestionare primite de la utilizatori, două dintre acestea au fost incomplete și prin urmare nu au fost luate în considerare. În plus, câțiva utilizatori au prezentat comentarii fără a trimite răspunsuri la chestionar.
(10)
Unul dintre importatorii incluși în eșantion a anulat de două ori, în ultimul moment, o vizită de verificare programată. În consecință, datele transmise de această societate nu au putut fi verificate și nu au putut fi temporar luate în considerare.
(11)
Comisia a căutat și a verificat toate informațiile considerate necesare în scopul TEP/TI în cazul RPC și pentru determinarea provizorie a dumpingului, a prejudiciului rezultat și a interesului Comunității pentru ambele țări vizate. S-a procedat la o verificare la fața locului în incintele următoarelor societăți:
(a)
Producători comunitari:
-
Kuraray Europe GmbH, Frankfurt, Germania
-
Celanese Chemicals Ibérica S.L., Tarragona, Spania
(b)
Producători exportatori din Taiwan:
-
Chang Chun Petrochemical Co. Ltd., Taipei
(c)
Producător-exportator din RPC:
-
Shanxi Sanwei Group Co., Ltd., Hongdong
(d)
Importatori independenți din Comunitate:
-
Cordial Beheer en Registergoederen BV, Winschoten, Țările de Jos
-
Menssing Chemiehandel & Consultants Gmbh, Hamburg, Germania
-
Omya Peralta GmbH, Hamburg, Germania
(e)
Utilizatori din Comunitate:
-
Cordial Beheer en Registergoederen BV, Winschoten, Țările de Jos
-
Wacker Chemie AG, Burghausen, Germania
(12)
Având în vedere nevoia de a stabili o valoare normală pentru producătorii exportatori din RPC care nu au solicitat TEP sau cărora este posibil să nu le fie acordat statutul de societate funcționând conform principiilor economiei de piață, în spațiile următoarei societăți a avut loc o verificare pentru a stabili valoarea normală, pe baza datelor dintr-o posibilă țară analoagă propusă în avizul de inițiere, Japonia în acest caz:
-
Kuraray Japan, Tokyo
1.3. Perioada de anchetă
(13)
Ancheta de dumping și prejudiciu a cuprins perioada de la 1 octombrie 2005 până la 30 septembrie 2006 („perioadă de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru stabilirea prejudiciului a cuprins perioada de la 1 ianuarie 2003 până la sfârșitul perioadei de anchetă („perioadă luată în considerare”).
2. PRODUSUL VIZAT ȘI PRODUSE SIMILARE
2.1. Produsul vizat
(14)
Produsul vizat este format din compuși ai alcoolului polivinilic (PVA) sub forma rășinilor de homopolimeri cu o viscozitate (măsurată în soluție de 4 %) de 3 mPas sau mai mult, însă nu mai mult de 61 mPas și un grad de hidroliză de 84,0 mol % sau mai mult, însă nu mai mult de 99,9 mol % originare din Republica Populară Chineză și Taiwan („produsul vizat”), în mod normal, declarat cu codul NC ex 3905 30 00.
(15)
PVA este produs prin hidroliza polivinilului acetat care este fabricat prin polimerizarea monomer-acetatului de vinil (acesta din urmă fiind produs în principal din etilenă și acid acetic). PVA are un spectru larg de aplicații. În Comunitate, este folosit în principal în scopul producerii polivinilului butiral („PVB”) (25-29 % din consum), ajutoarelor de polimerizare (21-25 %), produselor pentru cretare (17-21 %), adezivilor (13-17 %) și în calibrarea fibrelor textile (8-12 %).
(16)
Un utilizator comunitar a pretins că un produs specific pe care l-a cumpărat din RPC nu trebuie considerat ca fiind produsul vizat, deoarece: (i) nu este un model PVA standard și are caracteristici chimice și fizice diferite și foarte specifice; și (ii) are întrebuințări sau aplicații diferite din materia primă PVA.
(17)
În ceea ce privește primul argument, acest model se încadrează în descrierea produsului astfel cum s-a menționat la considerentul 14 de mai sus, și împarte caracteristicile sale fizice și tehnice de bază cu alte modele care se încadrează în definiția produsului. În ceea ce privește al doilea argument, acest model PVA specific a fost utilizat în scopul producerii de PVB, aceasta nefiind, astfel cum se indică la considerentul 15 de mai sus, cea mai importantă aplicație dar nici piața cu cea mai rapidă rată de creștere pentru PVA în Comunitate. Ar fi lipsă de realism să caracterizăm o astfel de piață ca fiind atipică. Mai mult, s-a constatat că prețurile medii plătite pentru PVA pentru diferitele aplicații se situau la același nivel. Ținând cont de aceste rezultate, s-a considerat că nu au existat motive pentru excluderea acestui model din definiția produsului, iar cererea a fost prin urmare respinsă.
2.2. Produsul similar
(18)
Ancheta a arătat că alcoolul polivinilic produs și vândut în Comunitate de industria comunitară, alcoolul polivinilic produs și vândut pe piețele interne din Taiwan și RPC, și alcoolul polivinilic produs în RPC și Taiwan și exportat în Comunitate, precum și cel produs și vândut în Japonia au în mod esențial aceleași caracteristici chimice și fizice de bază și aceleași întrebuințări de bază. Prin urmare, acestea sunt considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
3. DUMPING
3.1. Taiwan
3.1.1. Valoarea normală
(19)
În vederea determinării valorii normale, s-a stabilit dacă vânzările interne de produs similar către clienți independenți ale singurului producător-exportator din Taiwan au fost reprezentative, respectiv dacă volumul total al vânzărilor de acest tip au reprezentat cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export al produsului vizat în Comunitate, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază.
(20)
Pentru fiecare produs vândut de producătorul-exportator pe piața internă și care a fost determinat ca fiind direct comparabil cu tipul de produs vândut la export în Comunitate, s-a stabilit dacă vânzările interne au fost suficient de reprezentative. Vânzările interne ale unui anumit tip de produs au fost considerate ca fiind suficient de reprezentative atunci când în cursul perioadei de anchetă volumul total al vânzărilor interne ale acestui tip către clienții independenți a reprezentat cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor tipului de produs comparabil exportat către Comunitate.
(21)
Ulterior, Comisia a examinat dacă vânzările fiecărui tip de produs vizat, comercializat pe piața internă în cantități însemnate, ar putea fi considerate ca fiind realizate în cadrul operațiunilor comerciale normale în temeiul articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Acest lucru a fost realizat prin stabilirea pentru fiecare tip de produs exportat a proporției de vânzări profitabile interne către clienți independenți, în cursul perioadei de anchetă.
(22)
Pentru tipurile de produse pentru care peste 80 % (ca volum) din vânzările pe piața internă au fost efectuate la prețuri egale sau mai mari decât costul unitar și al căror preț de vânzare mediu ponderat este egal sau superior costului de producție mediu ponderat, valoarea normală a fiecărui tip de produs a fost calculată ca fiind media ponderată a tuturor prețurilor de vânzare ale produsului respectiv pe piața internă.
(23)
În cazul în care volumul vânzărilor profitabile pentru un tip de produs reprezenta cel puțin 80 % din volumul total al vânzărilor pentru acel tip, sau unde media ponderată a prețului mediu pentru acel tip era mai mică decât costul de producție, valoarea normală s-a bazat pe prețul intern actual, calculat ca media ponderată a vânzărilor profitabile numai pentru acel tip, cu condiția ca aceste vânzări să reprezinte 10 % sau mai mult din totalul volumului de vânzări pentru acel tip de produs.
(24)
În cazul în care volumul vânzărilor profitabile pentru oricare tip de produs reprezenta mai puțin de 10 % din volumul total al vânzărilor pentru acel tip, s-a considerat că acesta a fost vândut în cantități insuficiente pentru ca prețul intern să asigure o bază adecvată pentru stabilirea valorii normale.
(25)
În cazul în care prețurile interne ale unui anumit tip de produs vândut de un producător exportator nu au putut fi folosite pentru a stabili valoarea normală, valoarea normală a fost construită în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază.
(26)
Pentru construirea valorii normale în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază, cantitățile pentru costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale și pentru profituri s-au bazat, în temeiul articolului 2 alineatul (6) din regulamentul de bază, pe datele reale corespunzătoare producției și vânzărilor, în cadrul operațiunilor comerciale normale, ale produsului similar, de către producătorul-exportator anchetat.
3.1.2. Prețul de export
(27)
Singurul producător-exportator a exportat produsul vizat direct către clienți independenți din Comunitate. Prin urmare, prețurile de export s-au stabilit pe baza prețurilor efectiv plătite sau care urmează să fie plătite de către acești clienți independenți pentru produsul vizat, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.
3.1.3. Comparație
(28)
Valorile normale și prețurile de export ale singurului producător-exportator au fost comparate pe o bază franco-uzină. În sensul unei comparații echitabile între valoarea normală și prețurile de export, s-au luat în considerare în mod corespunzător, sub formă de ajustări, diferențele dintre costurile de transport, de asigurare, de manipulare, de încărcare și costurile auxiliare, costurile de ambalare, costul creditului, costurile post-vânzare (de cauțiune și garanție) și alți factori (taxele bancare) în cazul în care erau aplicabile și justificate, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază.
3.1.4. Marja de dumping
(29)
Compararea valorilor normale cu prețurile de export a indicat o marjă de dumping de - 2,30 % pentru singurul producător-exportator taiwanez, Chang Chun Petrochemical Co. Ltd., pe durata PA.
(30)
Luând în considerare că singura societate cooperantă este singurul producător-exportator al produsului vizat în Taiwan și că aceasta reprezintă 100 % din exporturile taiwaneze în Comunitate pe durata PA, nu s-a constatat niciun dumping în cazul Taiwanului.
3.2. Republica Populară Chineză (RPC)
3.2.1. Tratamentul corespunzător economiei de piață („TEP”)
(31)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, în anchetele antidumping referitoare la importurile originare din Republica Populară Chineză, valoarea normală se stabilește în conformitate cu alineatele (1)-(6) din articolul 2, pentru acei producători despre care s-a constatat să satisfac criteriile prevăzute de articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază, respectiv acolo unde s-a demonstrat de către acești producători-exportatori că au prevalat condițiile economiei de piață în ceea ce privește fabricarea și vânzarea produsului similar. Pe scurt și numai în scopul unei consultări mai ușoare, aceste criterii sunt sintetizate în continuare:
-
deciziile economice sunt luate ca reacție la semnalele de piață, fără vreun amestec semnificativ din partea statului, iar costurile reflectă valorile de piață;
-
întreprinderile utilizează un singur set clar de evidențe contabile de bază, care fac obiectul unui audit independent în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate și care sunt utilizate în toate scopurile;
-
nu există denaturări semnificative raportate din sistemul anterior, care nu este economie de piață;
-
legislația privind falimentul și proprietatea garantează stabilitatea și securitatea juridică;
-
operațiunile de schimb valutar sunt realizate la cursurile pieței.
(32)
Un producător-exportator chinez și societatea comercială asociată au solicitat statutul de societate care îndeplinește condițiile unei economii de piață, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază și au răspuns în acest sens formularului de cerere TEP destinat producătorilor-exportatori în termenul prevăzut. Producătorul fabrică produsul vizat, în timp ce societatea comercială este implicată în vânzările la export ale produsului vizat. În fapt, este o practică constantă a Comisiei să examineze dacă un grup de societăți afiliate, analizat în ansamblul său, îndeplinește condițiile de atribuire a statutului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață.
(33)
Pentru producătorul-exportator și societatea comercială care solicită TEP, acolo unde a considerat necesar, Comisia a încercat să obțină toate informațiile considerate necesare și a verificat toate datele comunicate în cererea de statut de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață, la sediul companiilor vizate.
(34)
Ancheta a arătat că TEP nu a putut fi acordat producătorului-exportator chinez deoarece nu îndeplinea criteriul 1, descris la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază.
(35)
S-a constatat că producătorul-exportator, împreună cu societatea comercială afiliată, au fost societăți controlate cu capital integral de stat care au fost reprezentate de o majoritate decisivă a membrilor Consiliului de conducere într-o proporție necorespunzătoare cu rata acțiunilor deținute. În ansamblu, majoritatea acțiunilor au fost deținute în final de stat pe durata PA. Dat fiind faptul că societățile vizate nu au reușit să prezinte dovezi care ar fi putut fi considerate suficiente pentru a înlătura orice îndoieli cu privire la intervenția statului în deciziile conducerii, s-a determinat că acest grup de societăți s-a aflat sub controlul și intervenția semnificativă din partea statului. Părțile interesate au avut posibilitatea de a prezenta observații privind constatările arătate anterior. Observațiile primite nu au fost în măsură să schimbe concluziile.
(36)
Pe baza celor de mai sus, producătorul-exportator chinez și societatea comercială afiliată nu au demonstrat că îndeplinesc toate criteriile enunțate la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază și, ca o consecință, nu a fost posibilă acordarea TEP pentru aceștia.
3.2.2. Tratament individual (TI)
(37)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, pentru țările care intră sub incidența acestui articol se stabilește, după caz, un drept aplicabil la nivel național, cu excepția cazurilor în care societățile care pot dovedi că îndeplinesc toate criteriile prevăzute la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază.
(38)
În ceea ce privește RPC, singurul producător-exportator și societatea comercială afiliată, care au cerut statutul de societate care îndeplinește condițiile unei economii de piață au solicitat, de asemenea, un tratament individual, în cazul în care nu li se acordă statutul respectiv.
(39)
Din informațiile disponibile a reieșit că producătorul-exportator și societatea comercială nu au reușit să demonstreze că îndeplinesc cumulativ toate criteriile de la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază pentru a beneficia de tratamentul individual. Și anume, s-a stabilit că producătorul-exportator și societatea comercială nu au reușit să îndeplinească criteriile enunțate la articolul 9 alineatul (5) litera (c) din regulamentul de bază referitor la faptul că majoritatea acțiunilor deținute de persoane private și funcționari din administrația publică reprezentați în Consiliul de conducere sau care dețin poziții-cheie de conducere se vor afla fie în minoritate sau va trebui demonstrat că societatea este totuși suficient de autonomă față de intervenția din partea statului, din motivele descrise mai sus la considerentul 35.
3.2.3. Țara analoagă
(40)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală pentru producătorii exportatori cărora nu li s-a acordat TEP trebuie să fie stabilită pe baza prețurilor sau a valorii normale calculate într-o țară analoagă.
(41)
În avizul de deschidere, Comisia și-a exprimat intenția de a folosi Japonia ca țară analoagă corespunzătoare în sensul stabilirii valorii normale pentru RPC și Ucraina și părțile interesate au fost invitate să comenteze această intenție. Câteva din părțile interesate au obiectat la această propunere și au propus în schimb folosirea Indiei sau a Taiwanului.
(42)
În India nu a existat o producție semnificativă a produsului similar. Taiwan a făcut obiectul anchetei, prin urmare datele din această țară pot fi denaturate de dumping. În consecință, părțile au fost informate că Japonia a fost selectată ca țară analoagă deoarece a făcut obiectul investigației, a existat o producție reprezentativă a produsului similar iar condițiile de concurență s-au dovedit a fi adecvate.
(43)
Comisia a dorit să coopereze cu patru producători cunoscuți din Japonia și le-a trimis acestora chestionarele corespunzătoare. Doi dintre cei patru producători japonezi au răspuns la chestionar. Cu toate acestea, unul dintre aceștia nu a trimis datele complete și nu a acceptat o vizită de verificare. Datele trimise de către singurul producător japonez pe deplin cooperant au fost verificate la fața locului.
(44)
Cu toate acestea, în urma vizitei de verificare a incintelor producătorului-exportator taiwanez, s-a constatat că Taiwan nu practica un dumping pe durata PA. Aspectul alegerii unei țări analoage a fost, prin urmare, reexaminat.
(45)
În această privință, s-a constatat că volumul producției în Taiwan constituie peste 100 % din volumul exporturilor chinezești ale produsului vizat în Comunitate. Mai mult, piața taiwaneză poate fi caracterizată ca fiind deschisă, dat fiind că nivelul drepturilor de import este scăzut (taxă MFN de 5 %). Ancheta a demonstrat că au existat vânzări interne semnificative ale produsului similar în Taiwan și că au existat suficiente importuri pe piața taiwaneză. Prin urmare, s-a considerat că Taiwan reprezintă o piață suficient de competitivă și reprezentativă în scopul determinării valorii normale pentru RPC.
(46)
În plus, importurile de PVA în Taiwan reprezintă în jur de 15 % din consumul intern, în comparație cu aproximativ 3 % în cazul Japoniei, indicând astfel faptul că piața japoneză este mai puțin adecvată decât cea taiwaneză în termeni de concurență a importurilor. Ținând cont de cele de mai sus, s-a hotărât în mod temporar ca Taiwan să fie folosită ca țară analoagă, deoarece este cea mai adecvată, în sensul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază.
3.2.4. Valoarea normală
(47)
În urma alegerii Taiwanului ca țară analoagă, astfel cum se indică la considerentul 46 de mai sus și în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală stabilită pentru Taiwan la considerentele 19-26 de mai sus s-a folosit în calcularea dumpingului pentru RPC.
3.2.5. Prețul de export
(48)
Dat fiind faptul că cei trei producători-exportatori chinezi reprezentau împreună aproape totalul de exporturi ale produsului vizat în Comunitate pe durata PA, datele proprii de export ale acestora au fost folosite pentru stabilirea prețului de export. Fiabilitatea informațiilor furnizate a fost confruntată cu datele de import de la Eurostat care s-au dovedit a corespunde în mod rezonabil.
(49)
Cei trei producători-exportatori din RPC au realizat vânzări la export în Comunitate fie în mod direct către clienți independenți din Comunitate, fie prin intermediul societăților comerciale afiliate situate în țara exportatoare.
(50)
Pentru toate vânzările la export, prețurile de export ale acestor societăți s-au stabilit pe baza prețurilor efectiv plătite sau care urmează să fie plătite pentru produsul vizat, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.
3.2.6. Comparație
(51)
Valorile normale ale singurului producător din țara analoagă, Taiwan și prețurile de export ale celor trei producători-exportatori chinezi au fost comparate pe o bază franco-uzină. În sensul unei comparații echitabile între valoarea normală și prețurile de export, s-au luat în considerare în mod corespunzător, sub formă de ajustări, diferențele dintre costurile de transport, de asigurare, de manipulare, de încărcare și costurile auxiliare, costurile de ambalare, costurile de credit și comisioanele, în cazul în care erau aplicabile și justificate, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază.
3.2.7. Marja de dumping
(52)
În absența acordării TEP sau TI pentru oricare dintre producătorii-exportatori chinezi, a fost calculată o marjă de dumping la nivel național pentru întreaga RPC, utilizând media ponderată a prețurilor de export comparate pe o bază franco-uzină ale celor trei producători-exportatori cooperanți.
(53)
Comparația dintre prețul de export mediu ponderat chinezesc și valoarea normală medie ponderată a țării analoage a indicat o marjă de dumping de 10,06 %.
4. PREJUDICIUL
4.1. Producția comunitară și industria comunitară
(54)
În cadrul Comunității, produsul similar este fabricat de către trei societăți: Kuraray Europe GmbH („KEG”) în Germania, Celanese Ibérica Chemicals („Celanese”) în Spania și un al treilea producător care fabrică cantități foarte limitate, însă care nu a cooperat la anchetă. Societățile KEG și Celanese au cooperat pe deplin la anchetă.
(55)
Pe lângă producția menționată mai sus, trei producători comunitari produc produsul similar exclusiv în scopuri de utilizare captivă. Două dintre aceste societăți au cooperat la anchetă în calitate de utilizator și au cumpărat, de asemenea, cantități semnificative ale produsului vizat în scopul fabricării produselor din aval ale acestora.
(56)
Dat fiind că cei doi producători cooperanți menționați la considerentul 54 de mai sus reprezentau 80 % din totalul (captiv sau necaptiv) producției comunitare pe durata PA, se consideră că aceștia reprezintă o proporție majoră din producția comunitară totală a produsului vizat. De aceea, se consideră că aceștia constituie industria comunitară în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază și vor fi denumiți în continuare „industria comunitară”.
(57)
Dat fiind faptul că industria comunitară cuprinde numai doi producători, datele cu privire la industria comunitară au trebuit să fie indexate pentru a proteja confidențialitatea în conformitate cu articolul 19 din regulamentul de bază.
(58)
Pentru a stabili dacă au fost aduse sau nu prejudicii industriei comunitare și pentru a determina nivelul consumului și diferiții indicatori economici referitori la situația industriei comunitare, s-a examinat dacă și în ce măsură utilizarea ulterioară a producției de produs similar din industria comunitară trebuie luată în considerare în cadrul analizei.
(59)
PVA este folosit ca produs intermediar pentru o gamă largă de alte produse. În cadrul Comunității, este adeseori consumat în producția de polivinil butiral („PVB”), folosit ca adeziv, pentru tencuială și cretare, ca ajutor de polimerizare și în lipirea fibrelor textile. S-a constatat în cursul anchetei că unul dintre producătorii comunitari, care vindea majoritatea produselor proprii pe bază de alcool polivinilic pe piața deschisă, folosea de asemenea cantități semnificative de PVA produs în scopul prelucrării ulterioare în aval în cadrul aceleiași societăți. Situațiile de acest tip poartă denumirea de utilizare captivă. Astfel cum se explică la considerentul 55 de mai sus, au existat alte trei societăți din cadrul Comunității care au produs PVA numai în scopuri de utilizare captivă, cel puțin două dintre acestea au cumpărat, de asemenea, cantități semnificative de PVA pe piață, în calitate de utilizator pentru prelucrarea ulterioară în aval.
(60)
S-a constatat că cantitățile destinate pentru utilizarea captivă de către societățile vizate din Comunitate pot fi, în principiu, înlocuite prin PVA cumpărat, de exemplu în cazul în care condițiile pieței și/sau considerente de ordin financiar ar declanșa o astfel de schimbare. Acestea au fost prin urmare incluse în analiza situației pieței comunitare.
4.2. Consumul comunitar
(61)
Consumul comunitar a fost stabilit pe baza volumului de vânzări pe piața liberă a producției industriei comunitare pe piața comunitară, utilizarea captivă a industriei comunitare, cantitățile de producție ale celorlalți producători comunitari (mai mici), astfel cum au fost obținute din baza de date cu cea mai largă răspândire în această activitate specifică, utilizarea captivă a celor doi utilizatori menționați la considerentul 55 de mai sus, volumurile de import verificate ale singurului producător taiwanez și date cu privire la volumurile de import comunitare despre toate celelalte țări, obținute de la Eurostat.
(62)
În ceea ce privește datele cu privire la volumurile de import obținute de la Eurostat, astfel cum se menționează la considerentul 14, produsul vizat este declarat în prezent cu codul NC ex 3905 30 00. Datele Eurostat cu privire la acest cod NC ex cuprind de asemenea câteva produse de nișă care nu sunt incluse în definiția produsului. Deoarece nu a fost posibilă selectarea, în această vastă categorie de produse, doar a datelor pentru produsul vizat, acestea au fost prin urmare adaptate în funcție de informațiile cu privire la importurile acestor produse de nișă menționate în reclamație.
(63)
Tot în ceea ce privește datele Eurostat, trebuie remarcat faptul că anumite importuri ale produsului vizat au fost raportate în secțiunea „secret extra” și, prin urmare, în baza de date publică nu au fost disponibile informații cu privire la origine. Detaliile referitoare la țările de origine ale importurilor declarate ca atare au fost obținute de la autoritățile vamale corespunzătoare iar acestea au fost prin urmare incluse în toate tabelele și analizele relevante.
(64)
Pe baza celor de mai sus, s-a constatat că consumul de PVA a crescut puternic pe durata luată în considerare și în mod special între 2004 și 2005. În cursul perioadei luate în considerare, creșterea consumului a fost de 14 %, datorându-se în principal unei creșteri rapide a PVA ca materie primă utilizată în producția de polivinil butiral (PVB), utilizat la rândul său în producția de filme sau plăci din PVB. Filmele din PVB sunt utilizate ca strat intermediar în sticla de siguranță laminată, în piețele arhitecturale și de automobile, care reprezintă un sector de piață în creștere semnificativă în cadrul Comunității.
2003
2004
2005
PA
Consum în tone
142 894
148 807
163 851
163 096
Index (2003 = 100)
100
104
115
114
4.3. Importuri din țările vizate
(65)
Dat fiind că marja de dumping constatată pentru Taiwan este sub pragul de minimis, importurile originare din această țară trebuie excluse în mod provizoriu din evaluarea prejudiciului.
(a) Volumul și cota de piață a importurilor în cauză
(66)
Volumele importurilor de produs vizat au scăzut cu 39 de puncte procentuale între 2003 și 2004, apoi au crescut cu 29 de puncte procentuale în 2005 după care au înregistrat o ușoară scădere, rezultând într-o scădere de 11 % pe durata PA în comparație cu 2003.
Importuri
2003
2004
2005
PA
RPC tone
24 067
14 710
21 561
21 513
Index (2003 = 100)
100
61
90
89
(67)
Cota de piață deținută de importurile din RPC a scăzut inițial de asemenea în mod accentuat apoi, a urcat. Pe durata anului 2005 și a PA, importurile din RPC au reprezentat 13 % din totalul pieței comunitare.
Cotă de piață RPC
2003
2004
2005
PA
Piața comunitară
17 %
10 %
13 %
13 %
Index (2003 = 100)
100
59
78
78
(b) Prețurile
(68)
Între 2003 și PA, prețul mediu al importurilor pentru produsul vizat originar din RPC a scăzut cu 2 puncte procentuale.
Prețuri unitare
2003
2004
2005
PA
RPC (EUR/tonă)
1 150
1 115
1 164
1 132
Index (2003 = 100)
100
97
101
98
(c) Subcotarea prețurilor
(69)
Pentru a determina subcotarea prețurilor, au fost analizate datele despre prețuri cu referire la PA. Prețurile de vânzare relevante ale industriei comunitare au fost prețuri nete după deducerea de discounturi și rabaturi. Acolo unde a fost necesar, aceste prețuri au fost adaptate la un nivel franco-uzină, excluzând costul de navlu în cadrul Comunității. Prețurile importurilor pentru RPC au fost de asemenea nete, excluzând discounturi și rabaturi și au fost adaptate, acolo unde a fost cazul, la granița Comunității CIF cu o ajustare corespunzătoare pentru costurile de vămuire (6,5 %) și costurile post-import, astfel cum au fost suportate de importatorii din Comunitate.
(70)
Prețurile de vânzare practicate de industria comunitară și prețurile de import ale RPC au fost comparate la același nivel de comercializare, adică cu cele ale clienților independenți de pe piața comunitară. Deoarece s-a considerat că comparația pentru fiecare model trebuie să fie semnificativă și loială și că, prin urmare, nu ar trebui admisă nicio comparație între o clasă standard și o clasă specială care se încadrează în definiția produsului, s-a considerat oportun să se excludă un număr limitat de modele din comparație. Aceste modele au reprezentat 35 % din importurile din RPC însă numai o cantitate foarte mică de vânzări ale industriei comunitare pe piața comunitară.
(71)
În timpul PA, marja de micșorare a mediei ponderate a prețului, astfel calculată, exprimată ca procentaj al prețurilor de vânzare din industria comunitară, a fost de 3,3 % pentru RPC.
4.4. Situația industriei comunitare
(72)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea impactului importurilor de dumping asupra industriei comunitare includea o evaluare a tuturor factorilor economici având un impact asupra industriei comunitare pe durata perioadei luate în considerare. Din motive de confidențialitate, dat fiind faptul că analizele vizează doar două societăți, majoritatea indicatorilor sunt prezentați sub formă de index sau de intervale.
(a) Producție, capacitate și utilizarea capacității
2003
2004
2005
PA
Producție în tone (intervale)
60 000-80 000
65 000-85 000
70 000-90 000
75 000-95 000
Producție (index)
100
103
119
126
Capacitate de producție în tone (intervale)
60 000-80 000
65 000-85 000
70 000-90 000
75 000-95 000
Capacitate de producție
(index)
100
107
129
133
Utilizarea capacităților (index)
100
97
92
94
(73)
Producția industriei comunitare a crescut cu 26 % în cursul perioadei examinate. Creșterea semnificativă a capacității de producție, în special în 2005, a fost declanșată de cererea tot mai mare de pe piața comunitară.
(74)
Între 2003 și PA, industria comunitară a fost dotată cu o capacitate de producție suplimentară. În timpul aceleiași perioade, utilizarea capacității a scăzut cu 6 %.
(b) Volumul de vânzări și cotele de piață în Comunitate
(75)
Tabelul de mai jos arată performanțele industriei comunitare în raport cu vânzările sale către clienți independenți din Comunitate:
Industria comunitară
2003
2004
2005
PA
Volum de vânzări (index)
100
110
112
122
Cotă de piață (index)
100
104
97
104
(76)
Volumul vânzărilor din industria comunitară către clienți independenți din Comunitate a crescut cu 22 % începând din 2003 până la PA. Acest lucru trebuie analizat în lumina unei creșteri a consumului în Comunitate.
(77)
Cota de piață a industriei comunitare a crescut în 2004, apoi a scăzut puternic în 2005 iar pe durata PA a fost cu 4 % mai mare decât în 2003.
(c) Prețurile în Comunitate
(78)
Principala materie primă utilizată pentru producerea de PVA este monomer acetatul de vinil sau „VAM”. VAM este un produs de bază și, ca atare, prețurile VAM sunt determinate pe baza echilibrului pieței între cerere și ofertă. Mai mult, prețul pieței pentru VAM este în mod puternic influențat de dezvoltarea prețurilor petrolului și gazului deoarece principalele consumuri pentru producția de VAM sunt acidul acetic (a cărui producție se face pe bază de gaz natural) și etilena (produsă prin distilarea hidrocarburilor). În plus, energia reprezintă de asemenea un cost major în producerea PVA din VAM. Greutatea totală a costurilor pentru energie în producerea de PVA se ridică subsecvent la 50-60 % și prin urmare, în condiții normale, o schimbare semnificativă a prețurilor petrolului și gazului poate fi estimată să aibă un impact asupra prețului de vânzare PVA.
(79)
S-a constatat că prețurile de pe piața mondială a acestor materii prime au crescut în mod semnificativ între 2003 și PA. În cursul acestei perioade prețurile VAM au crescut cu 20-30 % iar creșterea prețurilor la energie a fost chiar cu mult mai accentuată. Cu toate acestea, evoluția dramatică a prețurilor pentru costul principalelor materii prime nu s-a reflectat în prețurile de vânzare mai ridicate din industria comunitară. Prețurile de vânzare ale industriei comunitare au scăzut în cursul aceleiași perioade cu 5 %, cu un an deosebit de nefavorabil în 2004 (- 7 %). Prin urmare, în loc de a trece creșterea globală a costului la clienții săi, industria comunitară a trebuit să scadă prețurile pentru a nu își pierde clienții.
2003
2004
2005
PA
Prețuri unitare în EUR (intervale)
1 300-1 800
1 100-1 600
1 200-1 700
1 200-1 700
Prețuri unitare (index)
100
93
95
95
(d) Stoc de acțiuni
(80)
Cifrele de mai jos reprezintă volumul stocului de acțiuni la sfârșitul fiecărei perioade.
2003
2004
2005
PA
Stocuri în tone (intervale)
1 000-15 000
8 000-13 000
9 000-14 000
8 000-13 000
Stocuri (index)
100
87
96
87
(81)
Nivelul stocurilor de acțiuni a rămas destul de stabil per ansamblu. A scăzut cu 13 % între 2003 și 2004, apoi a crescut din nou cu 9 puncte procentuale până la sfârșitul lui 2005 apoi a scăzut din nou cu 9 puncte procentuale.
(e) Investițiile și capacitatea de a mobiliza capitaluri
2003
2004
2005
PA
Investiții (index)
100
369
177
62
(82)
Investițiile au atins punctul cel mai ridicat în 2004 și 2005, când capacitatea de producție a industriei comunitare a crescut, ca urmare a cererii tot mai mari de pe piață. Pe perioada de desfășurare a anchetei, s-a constatat că investițiile în clădiri, mecanisme și utilaje în 2003, precum și pe durata PA, au fost făcute mai ales pentru a menține capacitatea de producție.
(83)
Ancheta a arătat că performanțele financiare ale industriei comunitare s-au deteriorat, dar nu au indicat o deteriorare gravă a capacității sale de mobilizare a capitalului pe durata perioadei luate în considerare.
(f) Rentabilitate, randamentul investițiilor și flux de lichidități
(84)
Datorită costurilor foarte mari și denaturate excepționale suportate de către principalul producător comunitar în perioada examinată, nu a fost considerată rezonabilă determinarea rentabilității pe baza profitului net înainte de impozitare. Aceste costuri excepționale au fost asociate cu schimbarea de proprietate a principalului producător comunitar în 2001. Prin urmare, rentabilitatea industriei comunitare a fost stabilită prin exprimarea profitului operațional realizat din vânzările produsului similar către clienți independenți, ca procent al cifrei de afaceri a acestor vânzări.
2003
2004
2005
PA
Rentabilitatea vânzărilor din CE (interval)
7-17 %
3-13 %
2-12 %
- 5-5 %
Rentabilitatea vânzărilor din CE (index)
100
38
29
8
Randamentul investițiilor totale (interval)
80-100 %
10-30 %
5-20 %
0-15 %
Randamentul investițiilor totale (index)
100
17
12
4
Flux de numerar (index)
100
55
26
-7
(85)
Scăderea prețurilor de vânzări între 2003 și PA a influențat în mod semnificativ rentabilitatea obținută de industria comunitară. Această rentabilitate a scăzut cu peste 10 puncte procentuale în cursul perioadei examinate. Randamentul investițiilor totale a fost calculat prin exprimarea profitului operațional al produsului similar ca procent al valorii contabile nete a activelor fixe alocate produsului similar. Acest indicator a urmat o tendință similară ca rentabilitate, scăzând semnificativ pe durata perioadei luate în considerare. În ceea ce privește fluxul de lichidități generat de industria comunitară, s-a constatat o tendință negativă similară, având drept rezultat o deteriorare globală dramatică a situației financiare a industriei comunitare în PA.
(g) Forță de muncă, productivitate și salarii
2003
2004
2005
PA
Număr de salariați (index)
100
100
97
96
Cost mediu al forței de muncă per salariat
(index)
100
105
97
95
Productivitate (index)
100
103
123
132
(86)
Datorită unor eforturi serioase de a reduce costurile, numărul personalului angajat de industria comunitară a scăzut cu 4 % din 2004. Din 2003 și până la PA, industria comunitară a reușit să crească productivitatea pe lucrător cu 32 %. În cursul aceleiași perioade, costul mediu de muncă pe lucrător a scăzut cu 5 %. Prin urmare, poate fi concluzionat că, în cursul perioadei luate în considerare, industria comunitară a înregistrat progrese deosebit de semnificative în termeni de eficiență a costurilor.
(h) Importanța marjei de dumping
(87)
Date fiind volumul și prețul importurilor care fac obiectul unui dumping, impactul marjelor de dumping reale nu poate fi considerat neglijabil.
(i) Redresarea în urma practicilor de dumping anterioare
(88)
În lipsa unor informații referitoare la existența unui dumping anterior situației examinate în prezenta procedură, această problemă a fost considerată drept irelevantă.
(j) Creșterea
(89)
Ancheta a arătat că pe durata perioadei luată în considerare, industria comunitară și-a mărit cota pe piața comunitară cu 1-2 %.
4.5. Concluzie privind prejudiciul
(90)
Între 2003 și perioada de anchetă, anumiți indici de prejudiciu s-au dezvoltat în mod pozitiv: industria comunitară a reușit să își sporească numărul de vânzări și cota de piață și a investit în mod semnificativ în capacitatea de producție suplimentară.
(91)
Cu toate acestea, indicatorii financiari s-au dezvoltat în mod deosebit: marja de profit rezonabilă atinsă în 2003 a scăzut în mod rapid și continuu începând din 2004 până la sfârșitul perioadei de anchetă. Situația cu privire la randamentul investițiilor și fluxul de lichidități s-a dezvoltat exponențial negativ. Motivul acestei dezvoltări este că creșterea puternică a prețurilor pentru materiile prime ar putea fi reflectat în prețul de vânzare al produsului similar. Întrucât, luând în considerare creșterea prețurilor pentru materiile prime, în condiții normale de piață s-ar fi putut preconiza o creștere a prețului de vânzare pentru PVA de 10-20 %, prețul de vânzare al produsului similar produs de industria comunitară a scăzut cu 5 %, în detrimentul profitabilității acesteia. Totuși, în cursul perioadei de anchetă, prețul importurilor din RPC a condus la o subcotare a prețurilor din industria comunitară, pe o bază medie ponderată cu 3,3 %.
(92)
Având în vedere cele menționate anterior, s-a concluzionat provizoriu că industria comunitară a suferit un prejudiciu important în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.
5. CAUZALITATE
5.1. Introducere
(93)
În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă importurile care fac obiectul unui dumping ale produsului vizat, originare din RPC, au cauzat prejudicii industriei comunitare într-un grad care poate fi considerat material. S-au mai examinat și alți factori cunoscuți, diferiți de importurile care fac obiectul unui dumping, care ar fi putut, în același timp, să prejudicieze industria comunitară, pentru a asigura că prejudiciile posibile cauzate de acești alți factori nu au fost atribuite importurilor care fac obiectul unui dumping.
5.2. Efectele importurilor care fac obiectul unui dumping
(94)
Importurile din RPC s-au aflat la niveluri semnificative pe durata perioadei luate în considerare, respectiv au reprezentat în mod constant o cotă de piață de 10 % sau mai mult. Concomitent, prețurile medii ale tuturor producătorilor exportatori din RPC au scăzut cu 2 % și au condus la o subcotare a prețurilor medii din industria comunitară cu 3,3 % în cursul perioadei de anchetă. Industria comunitară, pentru a-și consolida prezența pe piața internă și datorită prețurilor foarte mici de pe piață stabilite în urma importurilor din RPC, s-a simțit obligată să-și scadă prețurile de vânzare cu 5 % pe durata perioadei luată în considerare.
(95)
Prin urmare, efectul acestor practici de tarifare neloiale a importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC a fost acela că prețurile industriei comunitare au fost suprimate și că nu au putut acoperi creșterea substanțială a costului pentru materiile prime. Acest fapt a fost confirmat de reducerea semnificativă a rentabilității de către industria comunitară.
(96)
Pe baza considerațiilor de mai sus, s-a constatat că importurile la prețuri scăzute provenind din RPC care au subcotat în mod semnificativ prețurile din industria comunitară au avut un rol determinant în deteriorarea situației industriei comunitare, care se reflectă în scăderea accentuată a rentabilității și în deteriorarea puternică a altor indicatori financiari.
5.3. Efectele altor factori
(a) Importuri originare din țări terțe, altele decât RPC
(97)
În conformitate cu Eurostat și cu informațiile colectate pe durata anchetei, principalele țări terțe din care se importă PVA sunt SUA, Japonia și Taiwan.
Importuri originare din țări terțe (cantitate)
Importuri (tone)
2003
2004
2005
PA
SUA
11 313
21 207
22 919
22 638
Index (2003 = 100)
100
187
203
200
Japonia
13 682
11 753
12 694
14 151
Index (2003 = 100)
100
86
93
103
Taiwan (intervale)
11 000-14 000
13 000-16 500
10 000-13 000
9 000-12 000
Index (2003 = 100)
100
118
88
83
Importuri originare din alte țări terțe (preț mediu)
Prețuri medii (EUR)
2003
2004
2005
PA
SUA
1 334
1 282
1 298
1 358
Index (2003 = 100)
100
96
97
102
Japonia
1 916
1 532
1 846
1 934
Index (2003 = 100)
100
80
96
101
Taiwan
1 212
1 207
1 308
1 302
Index (2003 = 100)
100
100
108
108
Cote de piață
Cotă de piață (%)
2003
2004
2005
PA
SUA
7,9 %
14,3 %
14,0 %
13,9 %
Japonia
9,6 %
7,9 %
7,7 %
8,7 %
Taiwan (index)
100
113
77
73
(98)
Importurile provenind din SUA au crescut puternic începând din 2003 și în cursul PA crescuseră la peste 22 000 de tone, reprezentând aproape 14 % din totalul (captiv sau necaptiv) al pieței comunitare. Ancheta a arătat că densitatea acestor vânzări a avut în vedere vânzările între părțile de legătură și că prețurile unitare medii ale acestor vânzări prin transfer, în cursul perioadei luate în considerare, au fost între 15 și 20 % mai mari decât prețurile CIF medii ale importurilor chinezești. Mai mult, s-a determinat că cantitățile au fost revândute clienților independenți la prețuri cu 10-20 % mai mari decât prețurile de transfer ale importurilor menționate anterior. Pe măsură ce prețurile pieței de PVA originare în SUA se aflau, în consecință, la aceleași niveluri ca și prețurile de vânzare ale PVA produs de industria comunitară, acestea nu au influențat în vreun fel deprecierea prețurilor observată în timpul perioadei luate în considerare. Astfel, se poate concluziona că aceste importuri nu au avut un impact semnificativ asupra stării industriei comunitare.
(99)
În cursul perioadei examinate au existat, de asemenea, importuri semnificative din Japonia, reprezentând aproape 9 % din piața comunitară pe durata PA. După ce importurile japoneze au scăzut în 2004, acestea au crescut din nou începând din 2005 și s-au situat la un nivel cu 3 % mai ridicat în cursul PA, în comparație cu 2003. Cu toate acestea, analiza prețurilor de vânzare ale acestor importuri a indicat că prețurile medii ale importurilor s-au situat deasupra prețurilor pe care le-ar fi putut obține industria comunitară și nu au contribuit prin urmare la tendința negativă a prețurilor care a dus la deteriorarea semnificativă a situației industriei comunitare.
(100)
Importurile din Taiwan provin de la un singur producător care a cooperat pe deplin la anchetă. Aceste cifre au fost considerate ca fiind mai fiabile decât datele provenind de la Eurostat dat fiind că sub incidența codului NC intră produse, altele decât produsul vizat. Din motive de confidențialitate, acestea sunt prezentate sub formă de index sau de intervale. Importurile taiwaneze, în urma unei creșteri accentuate în 2004, au scăzut în mod treptat și au reprezentat 6-7 % din totalul pieței comunitare pe durata PA (în jur de jumătate din cota de piață a importurilor din RPC). În cursul aceleiași perioade, prețurile medii ale acestor importuri au crescut cu 8 %, o tendință opusă tendinței prețurilor observată în ceea ce privește importurile din RPC. În consecință, diferența de preț între PVA importat din RPC și PVA importat din Taiwan a crescut cu 12-18 % pe durata PA. Ținând cont de aceste constatări, se poate concluziona în mod provizoriu că aceste importuri nu au avut un impact semnificativ asupra situației industriei comunitare.
(101)
În urma importurilor din SUA, Japonia și Taiwan, nu există alte importuri semnificative din alte țări. Pe baza constatărilor cu privire la aceste importuri, astfel cum este descris la considerentele 97-100 de mai sus, poate fi concluzionat în mod provizoriu că importurile, altele decât din RPC, nu au contribuit la prejudiciul material suferit de industria comunitară.
(b) Potențiale vânzări comunitare ale altor producători comunitari
(102)
Astfel cum se menționează la considerentele 54-55 de mai sus, în afară de cei doi producători care constituie industria comunitară, în Comunitate se cunoaște existența a patru alte societăți producătoare ale produsului vizat. Trei dintre acestea, dintre care două au cooperat la anchetă în calitate de utilizator, consumă produsele proprii pe bază de PVA pentru fabricarea produselor din aval. Al patrulea produce numai cantități foarte limitate. Având în vedere cele de mai sus, se consideră că ceilalți producători comunitari nu au avut niciun rol în deprecierea prețurilor pe piață și în prejudiciul suferit ulterior de industria comunitară.
(c) Prejudiciul auto-provocat datorat ineficienței costurilor
(103)
Câteva dintre părțile interesate au susținut că orice prejudiciu suferit de industria comunitară era asociat cu faptul că industria comunitară nu reușise să fie competitivă din punct de vedere al costurilor și că luase decizii de investiții neoportune. În acest sens, astfel cum se descrie la considerentul 86, ancheta a arătat că industria comunitară, în cursul perioadei examinate, își sporise în mod semnificativ nivelul de productivitate datorită unei creșteri a capacității de producție și unei scăderi a forței de muncă. S-a stabilit în continuare că investițiile implicate în capacitatea de producție (a se vedea considerentul 73 de mai sus) nu au influențat tendința dramatic negativă observată în dezvoltarea poziției financiare a industriei comunitare.
(104)
Singurul factor care a influențat în mod negativ costul de producție al produsului similar în cursul perioadei examinate a fost în consecință creșterea abruptă a prețurilor la principalele materii prime utilizate pentru producția de produs similar, astfel cum se explică la considerentele 78-79. Ancheta a arătat că dezvoltarea prețurilor de cumpărare VAM și a prețurilor la energie a fost proporțională cu dezvoltarea acestor prețuri la materiile prime pe piața globală și că nu poate fi în consecință atribuită modului de achiziționare a acestora de către industria comunitară. Prin urmare, acest argument se respinge.
(d) Decalaj pentru ajustarea prețurilor
(105)
Un utilizator important de PVA a afirmat că ar fi normal, pentru acest sector specific, ca evoluția prețului de cumpărare VAM să nu fi condus la o ajustare ascendentă a prețului de vânzare PVA. Acest lucru ar fi explicabil prin faptul că contractele pe termen lung sunt o practică curentă în acest sector, prin urmare decalajul semnificativ este un fenomen normal. În acest sens, deși este recunoscut faptul că anumite vânzări ale industriei comunitare sunt realizate prin intermediul acordurilor pe termen lung, rareori se întâmplă ca astfel de acorduri să includă un preț fix pentru o perioadă mai lungă de un an. În cadrul acestor acorduri, prin urmare, prețurile sunt renegociate după o anumită perioadă sau în cazul în care prețurile la materiile prime s-au modificat în mod semnificativ. Prin urmare, acest argument se respinge.
5.4. Concluzie privind cauzalitatea
(106)
În concluzie, analiza de mai sus a demonstrat că importurile din RPC în cursul perioadei examinate au provocat o depreciere substanțială a prețurilor pe piața comunitară pe durata acelei perioade. Pe durata PA, prețurile de import din RPC au subcotat în mod semnificativ prețurile din industria comunitară.
(107)
Această depreciere a prețurilor a condus la o scădere considerabilă a prețurilor de vânzare din industria comunitară, care a coincis, la rândul său, cu o scădere puternică a randamentului industriei comunitare, a randamentului investițiilor și a fluxului de lichidități din activitățile operaționale.
(108)
Pe de altă parte, examinarea celorlalți factori care ar fi putut să prejudicieze industria comunitară, a dezvăluit că niciunul dintre aceștia nu ar fi putut avea un impact negativ semnificativ.
(109)
Având în vedere analiza menționată mai sus, care a diferențiat și separat în mod clar efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei comunitare de efectele prejudiciabile ale importurilor care fac obiectul unui dumping, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că importurile din țara vizată au cauzat un prejudiciu material important industriei comunitare, în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază.
6. INTERESUL COMUNITĂȚII
(110)
Comisia a analizat dacă, în ciuda concluziilor privind existența unui dumping, a subvențiilor prejudiciabile și a unor legături de cauzalitate, există motive imperioase care să ducă la concluzia că nu este în interesul Comunității să adopte măsuri în acest caz particular. În acest sens și în conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a examinat efectele probabile ale măsurilor asupra tuturor părților interesate de prezenta anchetă.
6.1. Interesul industriei comunitare
(111)
Astfel cum se indică la considerentul 56, industria comunitară este compusă din două societăți, cu facilități de producție în Germania și în Spania, are angajează circa 200-300 de persoane direct implicate în producția, vânzarea și administrarea produsului similar. Dacă sunt impuse măsuri, se preconizează ca deprecierea prețurilor de pe piața comunitară să ia sfârșit și ca prețurile de vânzare din industria comunitară să se restabilească, ca o consecință a căreia situația financiară a industriei comunitare se va îmbunătăți.
(112)
Pe de altă parte, în cazul în care nu se vor institui măsuri antidumping, este probabil ca tendința negativă constatată în evoluția indicatorilor financiari ai industriei comunitare, în special în termeni de rentabilitate, să fie perpetuată. Industria comunitară va pierde ulterior o cotă de piață semnificativă deoarece nu va mai fi aptă să se alinieze cursurilor pieței, fixate de importurile din RPC. În cel mai rău caz, industria comunitară s-ar vedea constrânsă să se retragă de pe piața liberă și să continue să producă PVA numai în scopuri de utilizare captivă. În ambele cazuri, întreruperea producției și a investițiilor, închiderea anumitor capacități de producție și reducerile de personal în Comunitate vor fi un rezultat probabil.
(113)
În concluzie, impunerea anumitor măsuri antidumping ar permite industriei comunitare să se restabilească în urma efectelor dumpingului prejudiciabil constatat.
6.2. Interesul importatorilor independenți
(114)
Astfel cum se descrie la considerentul 8, cinci importatori incluși în eșantion au trimis răspunsuri la chestionar și au reprezentat în jur de 80 % din importurile comunitare ale produsului vizat pe durata PA. Informațiile transmise de către unul dintre importatorii incluși în eșantion nu au putut fi luate în considerare în această etapă deoarece acesta a anulat de două ori o vizită de verificare programată. Trei dintre răspunsurile la chestionar au fost verificate la fața locului.
(115)
Ponderea globală a PVA în cifra totală de afaceri a activităților acestor importatori a fost foarte mică. În medie, 3-4 % din activitățile acestor importatori ar putea fi legate de importurile de PVA din RPC. Importatorii au un domeniu de activitate mult mai vast care poate de asemenea include activități comerciale și de distribuție cu profil general. Anumiți importatori cumpără produsul anchetei nu numai din RPC cât și din alte surse din interiorul și din exteriorul Comunității, inclusiv din industria comunitară. Marja medie de profit atinsă de importatorii supuși eșantionului, la comercializarea de PVA, este de aproximativ 5 %.
(116)
Importatorii din Comunitate s-au opus instituirii măsurilor. Importatorii care au cooperat au susținut că impunerea măsurilor le va dăuna în mod serios operațiunilor desfășurate, deoarece nu vor putea trece creșterea prețurilor la clienți. În acest sens, impunerea unei taxe antidumping la importurile din RPC, astfel cum se explică în considerentul 111 de mai sus, va conduce cel mai probabil la o corecție ascendentă a prețurilor pieței. Prin urmare, se poate preconiza faptul că importatorii care cumpără produsul vizat din RPC vor putea trece aceste costuri ale dreptului vamal la clientul final. Subcotarea importantă a prețurilor constatată în urma ajustării prețurilor CIF la granița Comunității pentru costurile post-import sugerează, de asemenea, că o creștere a prețurilor este încă posibilă. În orice caz, în vederea ponderii limitate a vânzărilor acestui produs în activitățile importatorilor și a marjei de profit atinsă în prezent atât la nivel global cât și în vederea vânzărilor de PVA ale acestora, se preconizează că taxa, astfel cum s-a stabilit provizoriu, nu va afecta situația financiară a acestor operatori economici într-o măsură semnificativă.
(117)
Cu toate că importatorii/distribuitorii nu sunt în favoarea instituirii măsurilor, pe baza informațiilor disponibile se poate concluziona că interesul industriei comunitare de a corecta practicile comerciale neloiale și prejudiciabile ale RPC primează asupra avantajului pe care importatorii respectivi l-ar putea avea ca urmare a neinstituirii măsurilor antidumping.
6.3. Interesul utilizatorilor
(118)
Șapte utilizatori au completat un chestionar al utilizatorilor. Răspunsurile primite de la două dintre aceste societăți au fost incomplete și nu au putut fi prin urmare incluse în analiză. Cele cinci societăți restante foloseau PVA pentru a gamă largă de aplicații: pentru producerea adezivilor, producerea pudrelor industriale, producerea de PVB, calibrarea și finisarea fibrelor textile, precum și producerea de rășini.
(119)
În urma informațiilor primite cu privire la achizițiile raportate în răspunsurile la chestionare, achizițiile pe durata PA a celor cinci utilizatori cooperanți au reprezentat aproximativ 19 % din consumul comunitar total de PVA iar importurile chinezești ale acestora au reprezentat aproximativ 22 % din importurile totale din RPC. Este important de remarcat faptul că importurile din RPC reprezintă, în ansamblu, o mică parte din achizițiile acestora, respectiv 15 %. Cu toate acestea, situația este foarte disparată: unul dintre utilizatorii cooperanți nu a importat din RPC pe durata PA în timp ce alt utilizator cooperant se aproviziona cu PVC provenind exclusiv din RPC.
(120)
Utilizatorii cooperanți au propus o serie de argumente împotriva impunerii de taxe.
(121)
Două societăți au utilizat PVA pentru producerea de adezivi. S-a stabilit că, pentru producerea unor astfel de adezivi, PVA a reprezentat un cost major care, în funcție de compoziția aliajului, putea reprezenta aproape 80 % din costul de fabricare. Societățile au susținut faptul că, în vederea ponderii semnificative a PVA în costul de producție și a marjelor de profit obținute în urma vânzării adezivilor, un drept antidumping ar putea să conducă la un faliment sau ar putea să le constrângă pe acestea la o relocalizare a producției în afara Comunității. Aceste societăți și-au exprimat îndoielile foarte puternice cu privire la voința clienților lor de a plăti o eventuală creștere a prețurilor rezultată în urma impunerii taxelor antidumping. În acest sens, în timp ce este recunoscut faptul că marjele de profit obținute în acest sector specific sunt modeste, trebuie de asemenea remarcat faptul că măsurile propuse afectează în mod direct prețurile de cumpărare a PVA originare exclusiv din China, care reprezintă o sursă de aprovizionare iar aceste prețuri subcotează în mod semnificativ prețurile industriei comunitare în cursul perioadei examinate. Prin urmare, impactul taxei asupra costurilor de producție de adezivi ale acestor societăți nu este nesemnificativ însă, tot în vederea nivelului de taxe propus, nu par să existe motive pentru care clienții nu ar dori să suporte cel puțin o bună parte din această creștere a costurilor.
(122)
Alte două societăți au utilizat PVA pentru producerea de PVB. Și în cazul producerii de PVB, PVA este un indicator major al costurilor. Una dintre aceste societăți, care a utilizat ulterior PVB pentru producția de film PVB, a sugerat că eventuale măsuri ar putea determina societatea să își delocalizeze producția de PVB în afara Comunității. Această societate a avansat de asemenea afirmația că, având în vedere timpul necesar obținerii calificărilor necesare pentru această aplicație, ar fi fost complicat și oneros ca aceștia să schimbe furnizorul. Celălalt producător PVB care a cooperat în calitate de utilizator, care utiliza PVA nu numai pentru producerea de PVB cât mai ales pentru producerea de pudre industriale, a remarcat de asemenea dificultatea și durata lungă a procesului de schimbare a furnizorului și și-a exprimat preocuparea cu privire la costurile crescute care pot rezulta în urma punerii în aplicare a acestor măsuri.
(123)
Se recunoaște că o creștere a costului de cumpărare al PVA se va reflecta într-un cost de fabricare al PVB mai ridicat. În același timp, totuși, deoarece importurile din RPC reprezintă 13 % din piața comunitară, 87 % din PVA consumat în Comunitate nu va fi afectat în mod direct de aceste măsuri. În plus, taxa propusă este moderată. Ținând cont de cele de mai sus și luând în considerare condițiile de piață favorabile pentru PVB, efectul unei asemenea taxe este considerat ca fiind suportabil.
(124)
În ceea ce privește procedura de calificare, se recunoaște că, în anumite aplicații, caracteristicile PVA pot fi într-adevăr foarte solicitante și specifice, rezultând într-un proces de calificare îndelungat care include testarea intensivă. Cu toate acestea, trebuie reamintit faptul că măsurile antidumping nu sunt menite să refuze accesul anumitor furnizori la piața comunitară. Orice măsură propusă este menită numai să restabilească comerțul echitabil și să corecteze o situație denaturată a pieței. Prin urmare, și cu atât mai mult având în vedere nivelul taxei propus, nu există nici un motiv pentru care anumiți utilizatori ar putea fi obligați să schimbe furnizorul odată ce măsurile au intrat în vigoare.
(125)
Un utilizator cooperant, un producător de poliester/bumbac și țesături din bumbac, care a folosit PVA în calibrarea și finisarea țesuturilor greije, a indicat că măsurile ar putea constrânge societatea să își delocalizeze activitățile de filat și țesut înafara Comunității. În acest sens, s-a stabilit că cota de cost a PVA în costul de producție al produselor acestei societăți a fost destul de limitată, situându-se între 0,2 % și 0,8 %. Având în vedere nivelul taxei propus, se consideră prin urmare că impactul unei astfel de taxe este nesemnificativ.
(126)
În cele din urmă, reclamantul, KEG, a afirmat că neimpunerea măsurilor ar contraveni intereselor utilizatorilor, deoarece slabele rezultate financiare asupra activităților sale cu privire la comercializarea PVA ar putea determina KEG să se retragă de pe piața liberă și să se concentreze asupra piețelor în aval. Aceasta a susținut că, în cazul în care acest lucru se va întâmpla, industria utilizatorilor va duce lipsă de aprovizionare deoarece KEG este un furnizor important și fiabil. Cu toate că acest argument nu a fost în mod explicit susținut de către utilizatorii vizați, se poate confirma într-adevăr faptul că trei dintre cei cinci utilizatori vizați cumpără în realitate cantități semnificative de PVA de la KEG și că această societate poate fi considerată ca fiind cel mai important furnizor de pe piața comunitară. Prin urmare, în cazul în care, indiferent de motiv, KEG s-ar retrage de pe piață, nu poate fi exclus faptul că industria comunitară s-ar confrunta cu grave probleme de aprovizionare.
6.4. Concluzie privind interesul comunitar
(127)
Se preconizează că efectele impunerii de măsuri îi vor putea permite industriei comunitare să își sporească rentabilitatea. Luând în considerare situația financiară nefavorabilă a industriei comunitare, există un risc real ca, în absența măsurilor, industria comunitară să închidă facilitățile sale de producție și să concedieze personal. În general, utilizatorii comunitari ar beneficia de asemenea de pe urma impunerii de măsuri, dat fiind că aprovizionarea cu cantități suficiente de PVA nu va fi periclitată în timp ce creșterea globală a prețurilor de cumpărare a PVA va fi moderată. Având în vedere cele de mai sus, se poate concluziona în mod provizoriu că nu există motive decisive pentru ca măsurile să nu fie impuse în cazul de față pe motive de interes comunitar.
7. PROPUNEREA DE MĂSURI ANTIDUMPING PROVIZORII
(128)
Având în vedere concluziile la care s-a ajuns cu privire la dumping, prejudiciul rezultat, cauzalitatea și interesul Comunității, trebuie impuse măsuri provizorii pentru importurile produsului vizat originar din RPC, pentru a preveni și alte prejudicii cauzate industriei comunitare de către importurile care fac obiectul unui dumping.
(129)
În ceea ce privește importurile produsului vizat originar din Taiwan, nu a fost descoperit în mod provizoriu nici un dumping, astfel cum se indică la considerentul 30 de mai sus. În consecință, nu ar trebui impusă nicio măsură provizorie. Luând în considerare momentul de intervenție al acestei determinări, s-a considerat adecvat să se acorde o perioadă de o lună părților interesate pentru ca acestea să-și prezinte impresiile cu privire la această constatare provizorie, în vederea posibilității de terminare a procedurii cu privire la importurile produsului vizat originar din Taiwan.
7.1. Nivelul de eliminare a prejudiciului
(130)
Măsurile provizorii asupra importurilor originare din RPC ar trebui să fie impuse la un nivel suficient pentru a elimina efectul prejudiciabil cauzat industriei comunitare de importurile care fac obiectul unui dumping, fără a depăși marja de dumping constatată. Pentru a calcula valoarea taxei necesare pentru eliminarea efectelor practicilor de dumping prejudiciabile, s-a considerat că măsurile ar trebui să permită industriei comunitare să își acopere costurile și să obțină, înainte de impozitare, profitul pe care l-ar obține în condiții normale de concurență, și anume în absența importurilor care fac obiectul unui dumping.
(131)
Se consideră că în 2003 a existat o situație de concurență normală pe piața comunitară, unde industria comunitară, în absența unui dumping prejudiciabil, a realizat un profit normal în cadrul limitelor stabilite la considerentul 84 de mai sus. În consecință, pe baza informațiilor disponibile, s-a constatat în prealabil că o marjă de profit care corespundea respectivului nivel putea fi considerată ca fiind un nivel adecvat pe care industria comunitară l-ar putea atinge în absența unui dumping prejudiciabil.
(132)
Majorarea de preț necesară a fost determinată prin compararea, la același nivel de comercializare, a prețului de import mediu ponderat, utilizat pentru a stabili subcotarea, cu prețul neprejudiciabil al produselor vândute de către industria comunitară pe piața comunitară. Prețul neprejudiciabil a fost obținut prin ajustarea prețurilor de vânzare ale fiecărui producător comunitar până la atingerea pragului de rentabilitate și prin adăugarea marjei de profit menționate anterior. Orice diferență rezultând din această comparație a fost exprimată ca un procent din totalul valorii de import CIF. Dat fiind faptul că niciunuia dintre producătorii chinezi nu i s-a acordat TEP sau TI, și având în vedere nivelul ridicat de cooperare, nivelul provizoriu de eliminare a prejudiciului la scară națională a fost calculat ca o medie ponderată a marjelor de prejudiciu ale tuturor celor trei producători-exportatori chinezi cooperanți.
(133)
Prin urmare, marja de prejudiciu stabilită în cazul RPC a fost semnificativ mai ridicată decât marja de dumping constatată.
7.2. Măsuri provizorii
(134)
Luând în considerare cele menționate mai sus, se consideră că, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, trebuie să se instituie un drept antidumping provizoriu în cazul importurilor originare din RPC, la nivelul marjei celei mai scăzute de dumping sau prejudiciu, în conformitate cu norma celui mai redus drept.
(135)
Pe baza celor de mai sus, nivelul taxei propus pentru produsul vizat originar din RPC este de 10,0 %.
7.3. Dispoziție finală
(136)
În interesul unei bune administrări, ar trebui fixată o perioadă în decursul căreia părțile interesate care s-au făcut cunoscute în limita de timp specificată în avizul de inițiere să își poată face cunoscute în scris punctele de vedere și să poată solicita o audiere. În afară de aceasta, trebuie să se precizeze că concluziile privind instituirea de drepturi adoptate în sensul prezentului regulament sunt provizorii și pot fi reexaminate pentru instituirea oricăror măsuri definitive,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se impune o taxă antidumping provizorie pentru anumiți alcooli polivinilici sub forma rășinilor de homopolimeri cu o viscozitate (măsurată în soluție de 4 %) de 3mPas sau mai mult care însă nu depășește 61 mPas și un grad de hidroliză de 84,0 mol % sau mai mult însă care nu depășește 99,9 mol % declarați în prezent cu codurile NC ex 3905 30 00 (cod TARIC 3905300020) originare din Republica Populară Chineză.
(2) Rata dreptului antidumping definitiv aplicabil pentru produsele descrise la alineatul (1) la prețul net franco frontieră comunitară, înainte de vămuire, este de 10 %.
(3) Punerea în liberă circulație în Comunitate a produsului menționat la alineatul (1) se supune dispoziției unei taxe de securitate, echivalentă cu cantitatea taxei provizorii.
(4) Cu excepția cazului în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de drepturi vamale.
Articolul 2
Fără a aduce atingere articolului 20 din Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului, părțile interesate pot cere dezvăluirea faptelor și considerațiilor esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament, își pot face cunoscute în scris punctele de vedere și pot înainta o cerere pentru o audiere din partea Comisiei în termen de o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.
În temeiul articolului 21 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 384/96, părțile vizate pot comenta punerea în aplicare a prezentului regulament în termen de o lună de la data intrării sale în vigoare.
Articolul 3
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Articolul 1 din prezentul regulament se aplică pe o perioadă de șase luni.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 17 septembrie 2007.