VERORDNUNG (EG) Nr. 639/2005 DES RATES
vom 25. April 2005
zur Einführung eines endgültigen Antidumpingzolls auf die Einfuhren von Furfuraldehyd mit Ursprung in der Volksrepublik China nach einer Überprüfung im Zusammenhang mit dem bevorstehenden Außerkrafttreten der Maßnahmen gemäß Artikel 11 Absatz 2 der Verordnung (EG) Nr. 384/96
DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION -
gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft,
gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 384/96 des Rates vom 22. Dezember 1995 über den Schutz gegen gedumpte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft (1) gehörenden Ländern (nachstehend „Grundverordnung“ genannt), insbesondere auf Artikel 11 Absatz 2,
auf Vorschlag der Kommission nach Anhörung des beratenden Ausschusses,
in Erwägung nachstehender Gründe:
A. VERFAHREN
1. Geltende Maßnahmen
(1)
Im Januar 1995 erließ der Rat die Verordnung (EG) Nr. 95/95 (2) zur Einführung eines endgültigen Antidumpingzolls auf die Einfuhren von Furfuraldehyd mit Ursprung in der Volksrepublik China (nachstehend „VR China“ genannt). Der spezifische Zollsatz wurde auf 352 EUR/Tonne festgesetzt. Nach einer Interimsüberprüfung, die im Mai 1997 auf Antrag eines chinesischen Ausführers eingeleitet worden war, wurden die Maßnahmen mit der Verordnung (EG) Nr. 2722/1999 (3) weitere vier Jahre aufrechterhalten.
2. Überprüfung wegen des bevorstehenden Außerkrafttretens der Maßnahmen
(2)
Nach der Veröffentlichung der Bekanntmachung über das bevorstehende Außerkrafttreten der für Furfuraldehyd mit Ursprung in der VR China geltenden Antidumpingmaßnahmen (4), im März 2003 erhielt die Kommission am 19. September 2003 einen Antrag auf eine Überprüfung gemäß Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung.
(3)
Der Antrag wurde von Furfural Español SA (nachstehend „Antragsteller“ genannt) gestellt, einem Unternehmen, dessen Produktion einen erheblichen Teil - in diesem Fall über 25 % - der gesamten Gemeinschaftsproduktion an Furfuraldehyd bildet. Der zweite Gemeinschaftshersteller, die Lenzing AG, unterstützte den Antrag. Zusammengenommen stellt die Produktion dieser beiden Hersteller 100 % der Gemeinschaftsproduktion an Furfuraldehyd dar. Der Antrag wurde damit gegründet, dass das Dumping und die Schädigung des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen wahrscheinlich anhalten oder erneut auftreten würden.
(4)
Nachdem die Kommission nach Anhörung des beratenden Ausschusses festgestellt hatte, dass hinreichende Beweise für die Einleitung einer Überprüfung wegen des bevorstehenden Außerkrafttretens der Maßnahmen gemäß Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung vorlagen, veröffentlichte sie eine Bekanntmachung zur Einleitung der Überprüfung im Amtsblatt der Europäischen Union (5).
3. In die Untersuchung einbezogene Parteien
(5)
Die Kommission unterrichtete die chinesische Regierung, die ausführenden Hersteller in der VR China, die Hersteller im vorgeschlagenen Vergleichsland Argentinien, die Hersteller, Einführer/Händler und die bekanntermaßen betroffenen gewerblichen Verbraucher in der Gemeinschaft offiziell von der Einleitung der Überprüfung. Die interessierten Parteien erhielten Gelegenheit, ihren Standpunkt innerhalb der in der Bekanntmachung über die Einleitung der Überprüfung gesetzten Frist schriftlich darzulegen und eine Anhörung zu beantragen.
(6)
Die Kommission sandte Fragebogen an alle Parteien, die offiziell von der Einleitung der Überprüfung unterrichtet worden waren, sowie an die Parteien, die innerhalb der in der Bekanntmachung über die Verfahrenseinleitung gesetzten Frist einen Fragebogen angefordert hatten.
(7)
Die zwei Gemeinschaftshersteller, ein Einführer/Händler, ein gewerblicher Verbraucher und ein Hersteller im Vergleichsland Argentinien beantworteten den Fragebogen.
(8)
Die Kommission holte alle Informationen ein, die sie zur Beurteilung der Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens oder Wiederauftretens von Dumping und Schädigung sowie zur Beurteilung des Gemeinschaftsinteresses als notwendig erachtete, und prüfte sie. In den Betrieben folgender Unternehmen wurden Kontrollbesuche durchgeführt:
a)
Hersteller im Vergleichsland
-
Indunor SA, Buenos Aires, Argentinien;
b)
Gemeinschaftshersteller
-
Furfural Español SA, Alcantarilla, Spanien;
c)
Unabhängiger Einführer
-
International Furan Chemicals BV, Rotterdam, Niederlande
.
(9)
Die Untersuchung zum Anhalten oder Wiederauftreten von Dumping und Schädigung betraf den Zeitraum vom 1. Oktober 2002 bis zum 30. September 2003 (nachstehend „Untersuchungszeitraum“ genannt bzw. „UZ“ abgekürzt). Die Untersuchung der Entwicklungen, die für die Beurteilung der Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens oder Wiederauftretens der Schädigung relevant sind, betraf den Zeitraum vom 1. Januar 2000 bis zum Ende des UZ (nachstehend „Bezugszeitraum“ genannt).
B. WARE UND GLEICHARTIGE WARE
1. Ware
(10)
Die Überprüfung betrifft dieselbe Ware wie die Ausgangsuntersuchung, und zwar Furfuraldehyd mit Ursprung in der VR China, das dem KN-Code 2932 12 00 zugewiesen wird. Furfuraldehyd ist auch unter dem Namen 2-Furaldehyd oder Furfural bekannt.
(11)
Furfuraldehyd ist eine hellgelbe Flüssigkeit mit einem charakteristischen, scharfen Geruch, die durch die Verarbeitung verschiedener landwirtschaftlicher Abfälle gewonnen wird. Furfuraldehyd wird vor allem für zwei Zwecke verwendet: als Selektivlösungsmittel bei der Ölraffination zur Herstellung von Schmierölen und als Ausgangsstoff zur Herstellung von Furfurylalkohol, der zur Herstellung von Kunstharzen für Gussformen eingesetzt wird.
2. Gleichartige Ware
(12)
Wie die vorangegangenen Untersuchungen ergab auch diese Untersuchung, dass das in der VR China hergestellte und in die Gemeinschaft ausgeführte Furfuraldehyd ebenso wie das im Vergleichsland Argentinien hergestellte und auf dem Inlandsmarkt verkaufte Furfuraldehyd und das von den Gemeinschaftsherstellern in der Gemeinschaft hergestellte und verkaufte Furfuraldehyd dieselben grundlegenden materiellen und chemischen Eigenschaften aufweisen und grundsätzlich zu denselben Zwecken verwendet werden. Sie wurden daher als gleichartige Waren im Sinne des Artikels 1 Absatz 4 der Grundverordnung angesehen.
C. WAHRSCHEINLICHKEIT EINES ANHALTENS DES DUMPINGS
(13)
Gemäß Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung wurde geprüft, ob zum fraglichen Zeitpunkt Dumping vorlag und falls ja, ob ein Außerkrafttreten der Maßnahmen wahrscheinlich zu einem Anhalten des Dumpings führen würde oder nicht.
1. Vorbemerkungen
(14)
Die 24 in dem Antrag genannten chinesischen ausführenden Hersteller arbeiteten weder an der Untersuchung mit, noch übermittelten sie Informationen. Wegen dieser Nichtmitarbeit seitens der chinesischen ausführenden Hersteller mussten die nachstehenden Feststellungen zum Dumping auf der Grundlage der verfügbaren Informationen, insbesondere Eurostat-Daten und Angaben aus dem Überprüfungsantrag, getroffen werden. Dazu ist anzumerken, dass die Eurostat-Daten nur die Einfuhren zum Zweck der aktiven Veredelung im UZ ausweisen.
2. Vergleichsland
(15)
Da es sich bei China um ein Transformationsland handelt, musste gemäß Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung der Normalwert auf der Grundlage von Informationen ermittelt werden, die in einem geeigneten Drittland mit Marktwirtschaft gesammelt wurden.
(16)
Wie bereits in der Ausgangsuntersuchung wurde auch in der Bekanntmachung über die Einleitung der Überprüfung wegen des bevorstehenden Außerkrafttretens der Maßnahmen Argentinien als Vergleichsland für die Ermittlung des Normalwerts vorgeschlagen. Nach der Veröffentlichung der Bekanntmachung gingen keine Kommentare zum vorgeschlagenen Vergleichsland ein.
(17)
Ein Hersteller von Furfuraldehyd in Argentinien arbeitete an der Untersuchung mit, indem er den Fragebogen beantwortete und einem Kontrollbesuch zur Prüfung der Antworten zustimmte. Die Untersuchung ergab, dass auf dem argentinischen Markt für Furfuraldehyd Wettbewerb herrscht, da rund 72 % des Marktes auf die einheimische Produktion und der Rest auf Einfuhren aus Drittländern entfallen. Das Produktionsvolumen in Argentinien entspricht über 60 % des Volumens der chinesischen Einfuhren der betroffenen Ware in die Gemeinschaft im aktiven Veredelungsverkehr. Der argentinische Markt wurde deshalb zur Ermittlung des Normalwerts für die VR China als genügend repräsentativ angesehen
(18)
Wie in der Ausgangsuntersuchung wurde deshalb der Schluss gezogen, dass Argentinien sich als Vergleichsland gemäß Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung eignet.
3. Normalwert
(19)
Gemäß Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung wurde der Normalwert anhand der geprüften Angaben des kooperierenden Herstellers im Vergleichsland ermittelt, d. h. anhand der Preise, die auf dem argentinischen Markt von unabhängigen Abnehmern gezahlt wurden oder zu zahlen waren, da die fraglichen Verkäufe den Untersuchungsergebnissen zufolge Geschäfte im normalen Handelsverkehr waren.
(20)
Folglich wurde der Normalwert anhand des gewogenen durchschnittlichen Inlandsverkaufspreises ermittelt, den der kooperierende Hersteller in Argentinien unabhängigen Abnehmern in Rechnung stellte.
4. Ausfuhrpreis
(21)
Da keines der chinesischen Unternehmen, die die betroffene Ware in die Gemeinschaft ausführten, an der Untersuchung mitarbeitete, wurden die Ausfuhrpreise auf der Grundlage der verfügbaren Daten ermittelt. Im Zusammenhang mit den Einfuhren der betroffenen Ware in die Gemeinschaft erwiesen sich die Eurostat-Daten als am besten geeignet. Obwohl die Einfuhren im aktiven Veredelungsverkehr (Verarbeitung von chinesischem Furfuraldehyd zu Furfurylalkohol) erfolgten, gab es keine Anhaltspunkte dafür, dass sie als angemessene Grundlage für die Ermittlung der Ausfuhrpreise nicht geeignet wären. Ferner ergab der Kontrollbesuch bei dem kooperierenden Einführer, dass die Eurostat-Daten mit den geprüften Angaben übereinstimmten. Der Ausfuhrpreis wurde somit auf der Grundlage der Eurostat-Daten über die chinesischen Einfuhren im aktiven Veredelungsverkehr ermittelt.
5. Vergleich
(22)
Im Interesse eines fairen Vergleichs des Normalwerts mit dem Ausfuhrpreis wurden gemäß Artikel 2 Absatz 10 der Grundverordnung gebührende Berichtigungen für bestimmte Unterschiede in den Transport- und Versicherungskosten vorgenommen, die die Preise und deren Vergleichbarkeit beeinflussten.
6. Dumpingspanne
(23)
Die Dumpingspanne wurde gemäß Artikel 2 Absatz 11 der Grundverordnung auf der Grundlage eines Vergleichs des gewogenen durchschnittlichen Normalwerts mit dem gewogenen durchschnittlichen Ausfuhrpreis auf derselben Handelsstufe bestimmt. Dieser Vergleich ergab das Vorliegen von erheblichem Dumping. Die für den UZ ermittelte Dumpingspanne überstieg sogar die in der Ausgangsuntersuchung und in der vorangegangenen Überprüfung ermittelte Spanne von 62,2 %.
7. Entwicklung der Ausfuhren im Falle des Außerkrafttretens der Maßnahmen
a) Ausfuhren
(24)
Die Untersuchung ergab, dass die Einfuhren aus der VR China in die Gemeinschaft zur aktiven Veredelung zwischen 2000 und dem UZ stark anstiegen (siehe Randnummer 33). Würden die Maßnahmen aufgehoben, ist zu erwarten, dass auch die Ausfuhren aus der VR China, die nicht im Rahmen des aktiven Veredelungsverkehrs erfolgen, aufgrund des beträchtlichen Preisunterschiedes zwischen dem chinesischen und dem in der Gemeinschaft hergestellten Furfuraldehyd sowie aufgrund der unter Randnummer 26 erläuterten ungenutzten Produktionskapazitäten erheblich zunehmen würden.
b) Ungenutzte Produktionskapazitäten in der VR China
(25)
Da nur wenige Informationen über die chinesische Furfuraldehydindustrie öffentlich zugänglich sind, stützen sich die folgenden Feststellungen im Wesentlichen auf die in dem Überprüfungsantrag enthaltenen Informationen.
(26)
Dem Überprüfungsantrag zufolge beträgt die chinesische Furfuraldehydproduktion rund 180 000 Tonnen pro Jahr, was mehr als dem Vierfachen des gesamten Gemeinschaftsverbrauchs an Furfuraldehyd entspricht. Die Kapazitätsauslastung in China liegt schätzungsweise bei etwa 70 %, d. h., das Land verfügt über ungenutzte Produktionskapazitäten von rund 50-60 000 Tonnen pro Jahr, was mehr als dem gesamten Gemeinschaftsverbrauch entspricht. Laut Angaben der Gemeinschaftshersteller wird die Produktion in China ständig dem Bedarf angepasst. Aus diesem Grund werden manche Betriebe vorübergehend geschlossen und bei Bedarf wieder geöffnet. Angeblich wird derzeit in 80 Produktionsstätten, hauptsächlich im Nordosten der VR China, Furfuraldehyd hergestellt.
(27)
Die hohe Produktionskapazität in China und die Flexibilität bei der Nutzung der Betriebsanlagen zeugt davon, dass die Hersteller in der Lage sind, die Produktion in kürzester Zeit zu erhöhen und auf jeden beliebigen Ausfuhrmarkt, d. h. bei Außerkrafttreten der Maßnahmen auch auf den Gemeinschaftsmarkt, zu bringen.
c) Ausfuhren im aktiven Veredelungsverkehr
(28)
Im UZ wurde die betroffene Ware aus der VR China ausschließlich zum Zweck der aktiven Veredelung in die Gemeinschaft eingeführt. Dabei wurde das chinesische Furfuraldehyd zu Furfurylalkohol weiterverarbeitet, der wiederum ausgeführt wurde. Es kann davon ausgegangen werden, dass es nach einem Außerkrafttreten der Maßnahmen wieder zu Einfuhren aus der VR China in die Gemeinschaft außerhalb des aktiven Veredelungsverkehrs kommen würde. Diese zusätzlichen Einfuhren wären aller Wahrscheinlichkeit nach ebenfalls erheblich gedumpt. Die derzeitigen Ausfuhrpreise sind nicht von Antidumpingzöllen betroffen, da im aktiven Veredelungsverkehr keine Einfuhrabgaben erhoben werden. Bei diesen Verkäufen konkurrierten die Gemeinschaftshersteller und die chinesischen Ausführer folglich ohne Zölle miteinander. Es gibt also Grund zu der Annahme, dass diese Preise auch für künftige Preisniveaus als Richtwert dienen werden, falls die Maßnahmen außer Kraft träten. Des Weiteren lagen die chinesischen Ausfuhrpreise im aktiven Veredelungsverkehr im UZ um 44 % unter den Preisen der Gemeinschaftshersteller und wären, selbst wenn sie nicht niedriger gewesen wären als die Gemeinschaftspreise, dennoch gedumpt gewesen.
8. Schlussfolgerung zur Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens des Dumpings
(29)
Da die VR China über umfangreiche freie Produktionskapazitäten verfügt und die betroffene Ware zurzeit ausschließlich zur aktiven Veredelung in die Gemeinschaft ausführt, ist die Annahme vertretbar, dass im Falle eines Außerkrafttretens der Maßnahmen ganz erhebliche zusätzliche Mengen in die Gemeinschaft ausgeführt würden.
(30)
Die Untersuchung ergab, dass die betroffene Ware weiterhin zu Dumpingpreisen aus der VR China ausgeführt wird und die für den UZ ermittelte Dumpingspanne noch höher war als die in der vorangegangenen Überprüfung ermittelte Spanne. Unter den gegebenen Umständen kann davon ausgegangen werden, dass das Dumping wahrscheinlich auch in Zukunft anhalten wird.
D. DEFINITION DES WIRTSCHAFTSZWEIGS DER GEMEINSCHAFT
(31)
In der Gemeinschaft gibt es zwei Hersteller der betroffenen Ware. Neben dem Antragsteller selbst unterstützte der zweite Gemeinschaftshersteller, die Lenzing AG (nachstehend „der andere Gemeinschaftshersteller“ genannt), den Überprüfungsantrag. Im UZ bildete die Produktion dieser beiden Hersteller 100 % der Gemeinschaftsproduktion an Furfuraldehyd. Beide Unternehmen beantworteten die Fragebogen und arbeiteten in vollem Umfang an der Untersuchung mit. Auf dieser Grundlage bilden die beiden Gemeinschaftshersteller den Wirtschaftszweig der Gemeinschaft im Sinne des Artikels 4 Absatz 1 und des Artikels 5 Absatz 4 der Grundverordnung. Aus Gründen der Vertraulichkeit werden die Angaben zu den Geschäftsergebnissen des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft in indexierter Form aufgeführt.
E. LAGE AUF DEM GEMEINSCHAFTSMARKT
1. Gemeinschaftsverbrauch
Tabelle 1 Gemeinschaftsverbrauch
2000
2001
2002
IP
Tonnen
38 699
45 005
38 007
41 513
Index
100
116
98
107
Differenz gegenüber dem Vorjahr
16
- 16
9
(32)
Der Gemeinschaftsverbrauch wurde anhand der Verkaufsmengen des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft in der Gemeinschaft, der Einfuhren aus der VR China im aktiven Veredelungsverkehr und der Einfuhren aus anderen Drittländern ermittelt. Zwischen 2000 und 2001 stieg der Gemeinschaftsverbrauch an Furfuraldehyd erheblich an und sank 2002 wieder annähernd auf das Niveau von 2000. Zwischen 2000 und dem UZ stieg der Gemeinschaftsverbrauch an Furfuraldehyd um 9 %. Die Entwicklung des Verbrauchs wird dadurch beeinflusst, dass Furfuraldehyd auch zur Herstellung von Furfurylalkohol verwendet wird. Die Produktion und der Verkauf von Furfurylalkohol stiegen 2001 an, gingen 2002 jedoch stark zurück, wodurch sich der Verbrauch von Furfuraldehyd ebenfalls verringerte. Im UZ stabilisierten sich die Verkäufe und die Produktion von Furfurylalkohol ebenso wie der Verbrauch an Furfuraldehyd.
2. Einfuhren aus der VR China
a) Menge, Marktanteil und Preise
(33)
Laut Eurostat-Daten erfolgten die Einfuhren aus der VR China seit 2001 ausschließlich im aktiven Veredelungsverkehr. Diese Praxis begann bereits im Jahr 2000, als rund 75 % der betroffenen Ware zur aktiven Veredelung eingeführt wurde. Das Volumen der Einfuhren aus der VR China stieg im Bezugszeitraum von 3 198 Tonnen auf 5 167 Tonnen, was einer Zunahme von 61,6 % zwischen 2000 und dem UZ entspricht. 2002 fielen die Furfuraldehydverkäufe beträchtlich, stiegen im UZ jedoch wieder an. Der Marktanteil dieser Einfuhren aus der VR China erhöhte sich im Bezugszeitraum von 8,2 % auf 12,4 %. Obwohl die Schwankungen bei den Einfuhren von Furfuraldehyd aus China in gewissem Maße auf die Schwankungen in der Produktion von Furfurylalkohol zurückgeführt werden können, lässt sich damit dennoch nicht erklären, warum die Einfuhrmengen und der Marktanteil insbesondere im UZ derartig stark zunahmen. Der durchschnittliche Preis der Einfuhren aus der VR China sank von 648,68 EUR je Tonne im Jahr 2000 auf 508,65 EUR je Tonne im UZ, was einem Rückgang von 21,6 % im Bezugszeitraum entspricht. Auch am Vergleich der chinesischen Stückpreise mit den Stückpreisen der Gemeinschaftshersteller wird der Trend zur verstärkten Preisunterbietung deutlich. Zu Beginn des Bezugszeitraums, im Jahr 2000, lagen die chinesischen Preise 4,4 % unter denen der Gemeinschaftshersteller. Im UZ betrug der Unterschied 44,1 %.
Tabelle 2
Einfuhren aus der VR China im aktiven Veredelungsverkehr
2000
2001
2002
UZ
Menge in Tonnen
3 198
4 143
2 450
5 167
Indexiert
100
130
77
162
Marktanteil
8,3 %
9,2 %
6,4 %
12,4 %
Preis in EUR/Tonne
648,68
678,48
540,06
508,65
Indexiert
100
104,6
83,3
78,4
3. Wirtschaftliche Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft
a) Produktion
Tabelle 3 Gemeinschaftsproduktion
2000
2001
2002
UZ
Index
100
94
87
85
Differenz gegenüber dem Vorjahr
- 5,8
- 7,3
- 2,2
(34)
Die Produktion des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft ging in jedem Jahr des Bezugszeitraums zurück und lag im UZ 15 % unter dem Wert des Jahres 2000. In jenem Jahr stellte einer der Gemeinschaftshersteller die Produktion von Furfuraldehyd in einem seiner Betriebe ein.
b) Produktionskapazität und Kapazitätsauslastung
Tabelle 4 Produktionskapazität in der Gemeinschaft
2000
2001
2002
UZ
Index
100
104
100
99
Differenz gegenüber dem Vorjahr
3,9
- 3,4
- 1,2
(35)
Die Produktionskapazität ging im Bezugszeitraum leicht zurück, nachdem sie im Vergleich zum Jahr 2000 im Jahr 2001 um 3,9 % angestiegen war. Die Einstellung der Furfuraldehydproduktion in einer Produktionsstätte im Jahr 2000 schlägt sich nicht in den vorstehenden Zahlen zur Produktionskapazität nieder, da das Unternehmen diesen Betrieb weiterhin als Teil seiner Produktionskapazität ansieht, d. h., die Produktion kann nötigenfalls kurzfristig wieder aufgenommen werden.
Tabelle 5
Kapazitätsauslastung
2000
2001
2002
UZ
Index
100
91
87
86
(36)
Aus der vorstehenden Tabelle geht hervor, dass die Kapazitätsauslastung im Bezugszeitraum jedes Jahr zurückging und im UZ 14 % unter dem Wert für 2000 lag.
c) Verkäufe in der Gemeinschaft
Tabelle 6 Verkaufsmengen
2000
2001
2002
UZ
Index
100
96
87
87
Differenz gegenüber dem Vorjahr
- 4,4
- 9,4
0,3
(37)
Die Verkäufe des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft an unabhängige Abnehmer in der Gemeinschaft sanken zwischen 2000 und dem UZ um 13 %. Zwischen 2000 und 2002, als der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft die Preise zum Ausgleich der drastisch gestiegenen Rohstoffpreise anhob, war dieser Rückgang besonders deutlich. Im UZ konnte diese Entwicklung aufgehalten werden, da der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft die Preise senkte, um weitere Einbußen bei dem Verkaufsvolumen zu verhindern.
d) Preise
Tabelle 7 Verkaufspreise des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft
2000
2001
2002
UZ
Index
100
127
135
134
Differenz gegenüber dem Vorjahr
27,2
6,0
- 0,6
(38)
Zwischen 2000 und 2002, als der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft die drastisch gestiegenen Rohstoffpreise durch die Erhöhung der Verkaufspreise auszugleichen versuchte, stiegen die durchschnittlichen Verkaufspreise für Furfuraldehyd um 35 %.
e) Marktanteil
Tabelle 8 Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft
2000
2001
2002
UZ
Index
100
82
88
81
(39)
Der Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft verringerte sich zwischen 2000 und dem UZ um 19 %. Die größten Marktanteileinbußen erlitten die Gemeinschaftshersteller zwischen 2000 und 2001. Der Gemeinschaftsverbrauch an Furfuraldehyd sank 2002 vor allem aufgrund der rückläufigen Produktion von Furfurylalkohol beträchtlich. 2002 gingen auch die Furfuraldehydverkäufe des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft zurück. Dennoch war der Rückgang der Verkäufe des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft vergleichsweise geringer als der Rückgang des Furfuraldehydverbrauchs im Jahr 2002. Deshalb erhöhte sich 2002 der Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft. Im UZ nahmen sowohl der Furfuraldehydverbrauch als auch die Einfuhren aus der VR China wieder zu, während die Verkäufe des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft sich ungefähr auf dem Niveau des Vorjahres hielten. Infolgedessen schrumpfte der Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft.
f) Lagerbestände
Tabelle 9 Lagerbestände
2000
2001
2002
UZ
Index
100
103
128
122
Differenz gegenüber dem Vorjahr
3,5
23,3
- 4,1
(40)
Die vorstehende Tabelle zeigt, dass die Lagerbestände des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft im Bezugszeitraum um 22 % zunahmen. Dies war zwischen 2001 und 2002 besonders deutlich, als sie um 24 % wuchsen. Die Lagerbestände, die im Jahr 2000 rund 9,4 % der vom Wirtschaftszweig der Gemeinschaft in der Gemeinschaft verkauften Mengen entsprachen, stiegen im UZ auf 13,3 %.
g) Rentabilität
Tabelle 10 Rentabilität
2000
2001
2002
UZ
Index
100
235
133
146
Differenz gegenüber dem Vorjahr
135,1
- 43,5
9,3
(41)
Die Gesamtrentabilität des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft hielt sich im Bezugszeitraum auf einem verhältnismäßig guten Niveau. Der Hauptgrund dafür ist allerdings die Tatsache, dass der andere, den Antrag unterstützende Gemeinschaftshersteller während des gesamten berücksichtigten Zeitraums eine außergewöhnlich hohe Rentabilität aufwies, während die Rentabilität des Antragstellers im gleichen Zeitraum drastisch zurückging (um 8,2 Prozentpunkte). Der andere Gemeinschaftshersteller gewinnt Furfuraldehyd als Nebenprodukt bei der Herstellung von Viskosezellstoff, während der Antragsteller Mandelschalen als wichtigsten Rohstoff für die Furfuraldehydherstellung verwendet. Der Preis für Mandelschalen stieg zwischen 2000 und 2002 drastisch an (um 51 %), wodurch sich die Gewinnspanne des Antragstellers deutlich verringerte. Die Rohstoffkosten des anderen Gemeinschaftsherstellers stiegen hingegen nur geringfügig an. Der Anstieg der Vertriebs-, Verwaltungs- und Gemeinkosten in absoluten Zahlen war nicht erheblich (5,5 % zwischen 2000 und dem UZ). Die Rentabilitätseinbußen lagen hauptsächlich in den gestiegenen Rohstoffkosten begründet. Der Versuch, die höheren Rohstoffkosten durch erhöhte Verkaufspreise für das Furfuraldehyd auszugleichen, führte zu einem Rückgang der Verkäufe.
h) Cashflow
Tabelle 11 Cashflow
2000
2001
2002
UZ
Index
100
141
104
107
Differenz gegenüber dem Vorjahr
41,1
- 26,0
2,5
(42)
Der Cashflow entwickelte sich ähnlich wie die Rentabilität, d. h., auf den beträchtlichen Anstieg zwischen 2000 und 2001 folgte eine Verschlechterung in den Folgejahren. Wie auch im Bereich der Rentabilität verzeichnete der andere, den Antrag unterstützende Gemeinschaftshersteller im Bezugszeitraum außergewöhnlich gute Ergebnisse in Bezug auf den Cashflow, während der Cashflow sich bei dem Antragsteller in demselben Zeitraum deutlich verringerte (- 42,7 %).
i) Investitionen, Kapitalrendite (RoI) und Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten
Tabelle 12 Investitionen
2000
2001
2002
UZ
Index
100
93
63
98
Differenz gegenüber dem Vorjahr
- 6,8
- 32,8
55,9
(43)
Zwischen 2000 und 2002 nahmen die Investitionen stark ab und im UZ stiegen sie wieder, als der andere Gemeinschaftshersteller umfangreiche Investitionen in den Produktionsbereich Viskosezellstoff investierte (Furfuraldehyd entsteht als Nebenprodukt bei der Herstellung von Zellstoff). Die Investitionen des Antragstellers sanken im Bezugszeitraum um 80 %. Die Untersuchung ergab, dass sich die RoI im Bezugszeitraum analog zur Entwicklung der Rentabilität verschlechterte.
Tabelle 13
Kapitalrendite (RoI) und Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten
2000
2001
2002
UZ
Index
100
207
38
34
Differenz gegenüber dem Vorjahr
107,4
- 81,7
- 11,0
(44)
In der vorstehenden Tabelle ist nur die Entwicklung der RoI des Antragstellers ausgewiesen. Sie zeigt das deutliche Absinken der Kapitalrendite im Bezugszeitraum. Der andere, den Antrag unterstützende Gemeinschaftshersteller gehört zu einer Unternehmensgruppe, die auf andere Waren als Furfuraldehyd ausgerichtet ist. Furfuraldehyd ist zudem lediglich ein Abfallprodukt aus ihrem wichtigsten Herstellungsprozess. Aus diesem Grund verfügt das Unternehmen auch nicht über aussagekräftige Zahlen in Bezug auf die Kapitalrendite für Furfuraldehyd. Wegen des erheblichen Rückgangs von Rentabilität und Cashflow verschlechterten sich die Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten des Antragstellers im Bezugszeitraum beträchtlich. Diese Verschlechterung wird insbesondere an den Investitionen des Antragstellers deutlich, die im Bezugszeitraum um 80 % sanken.
j) Beschäftigung, Produktivität und Löhne
Tabelle 14 Beschäftigung
2000
2001
2002
UZ
Index
100
75
84
82
Differenz gegenüber dem Vorjahr
- 25,0
12,1
- 2,7
(45)
Die vorstehende Tabelle zeigt, dass die Beschäftigung im Bezugszeitraum um 18 % zurückging. Der Rückgang in den Jahren 2000/2001 erklärt sich dadurch, dass die Furfuraldehydproduktion in einer Betriebsstätte eingestellt wurde.
(46)
Wie aus der folgenden Tabelle ersichtlich ist, stieg die Produktivität im Bezugszeitraum um 4 %:
Tabelle 15
Produktivität
2000
2001
2002
UZ
Index
100
126
104
104
Differenz gegenüber dem Vorjahr
25,6
- 17,4
0,5
(47)
Die Durchschnittslöhne der Beschäftigten im Wirtschaftszweig der Gemeinschaft stiegen im Bezugszeitraum um 6 %, d. h. um weniger als die durchschnittliche Inflationsrate in der Gemeinschaft.
Tabelle 16
Löhne
2000
2001
2002
UZ
Index
100
99
97
106
Differenz gegenüber dem Vorjahr
- 0,8
- 1,9
8,7
k) Höhe der Dumpingspanne und Auswirkungen früheren Dumpings bzw. früherer Subventionierung
(48)
Da sich die Dumpingspannen im Vergleich zu den in den vorangegangenen Untersuchungen (siehe Randnummer 1) ermittelten Spannen auf einem ähnlichen oder gar höheren Niveau bewegten, konnten die durch die Höhe der tatsächlichen Dumpingspanne entstehenden Auswirkungen auf die Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft nicht als anders als in jenen Untersuchungen beurteilt werden.
l) Wachstum
(49)
Während der Gemeinschaftsverbrauch im Bezugszeitraum um 7 % zunahm, gingen Produktion, Verkaufsvolumen und Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft in demselben Zeitraum zurück. Gleichzeitig nahmen die Menge der Einfuhren aus der VR China und ihr Marktanteil erheblich zu. Demzufolge profitierte der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft nicht in vollem Umfang vom Marktwachstum im Bezugszeitraum.
4. Auswirkungen sonstiger Faktoren
a) Rohstoffpreise
(50)
Der starke Anstieg der Preise für den vom Antragsteller verwendeten Rohstoff in den Jahren 2001 und 2002 wirkte sich naturgemäß negativ auf dessen Rentabilität in diesen Jahren aus. Im UZ änderte sich die Lage jedoch wieder, als die Rohstoffpreise fielen. Die Schwankungen bei den Rohstoffpreisen waren demnach, obwohl sie zu der schwierigen Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft beigetragen haben mögen, nicht so beträchtlich, als dass sie eine Schädigung im UZ hervorgerufen haben könnten.
b) Ausfuhrtätigkeit des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft
(51)
Laut Eurostat-Daten wurden im Bezugszeitraum nur geringe Mengen (ein bis zwei Tonnen pro Jahr) aus der Gemeinschaft ausgeführt. Die Ausfuhrtätigkeit des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft kann deshalb nicht zur Schädigung im Bezugszeitraum beigetragen haben.
c) Mengen und Preise der Einfuhren aus anderen Drittländern
(52)
Laut Eurostat-Statistiken entwickelten sich die Einfuhren von Furfuraldehyd aus anderen Drittländern als der VR China in die Gemeinschaft und deren Preise folgendermaßen:
Tabelle 17
Einfuhren aus anderen Drittländern in die Gemeinschaft (Menge)
(in Tonnen)
2000
2001
2002
UZ
Thailand
167
551
1 481
888
Slowenien
1 227
1 290
1 204
1 410
Südafrika
4 183
7 852
2 601
3 706
Dominikanische Republik
24 017
25 509
25 157
25 213
Insgesamt
29 594
35 202
30 443
31 217
Tabelle 18
Einfuhren aus anderen Drittländern in die Gemeinschaft (Durchschnittspreis)
(EUR/Tonne)
2000
2001
2002
UZ
Thailand
2 150
1 849
5 271
635
Slowenien
694
618
647
635
Südafrika
1 158
1 558
543
832
Dominikanische Republik
543
1 235
541
452
Durchschnitt
645
1 294
775
510
(53)
Mit Ausnahme des Jahres 2001, als die Einfuhren aus Südafrika und insbesondere der Dominikanischen Republik wegen des erhöhten Furfuraldehydverbrauchs für die Herstellung von Furfurylalkohol zunahmen, blieb das Volumen der Einfuhren von Furfuraldehyd aus allen anderen Drittländern außer der VR China im Bezugszeitraum verhältnismäßig konstant. Bei den Einfuhren aus der Dominikanischen Republik handelt es sich, wie in der Ausgangsuntersuchung, ausschließlich um Lieferungen einer Muttergesellschaft an ihre europäische Tochtergesellschaft zum Zweck der Herstellung von Furfurylalkohol. Die bei diesen Geschäften gezahlten Preise waren Verrechnungspreise zwischen verbundenen Unternehmen und spiegelten unter Umständen nicht die tatsächlichen Marktpreise wider. Da das aus der Dominikanischen Republik stammende Furfuraldehyd in der Gemeinschaft nicht auf dem freien Markt erhältlich ist, deutet nichts darauf hin, dass diese Einfuhren zur prekären Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft beigetragen hätten. Die Einfuhren aus Südafrika, dem zweitgrößten Ausfuhrland, gingen im Bezugszeitraum um 11 % zurück. Im UZ waren die Preise der Einfuhren aus allen Drittländern außer der Dominikanischen Republik wesentlich höher als die Preise der Einfuhren aus der VR China im aktiven Veredelungsverkehr. Deshalb wird der Schluss gezogen, dass andere Einfuhren, obwohl sie zur schwierigen Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft beigetragen haben könnten, in Bezug auf Volumen und Preise nicht als erheblich angesehen werden können.
5. Schlussfolgerung zur Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft
(54)
Nach der Einführung der Antidumpingmaßnahmen hat sich die Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft stabilisiert, ist aber weiterhin gefährdet. Produktion, Produktionskapazität und Verkäufe sind ebenso wie Verkaufspreise und Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft gesunken. Investitionen, Kapitalrendite und Beschäftigung gingen ebenfalls zurück, während die Lagerbestände insbesondere in den Jahren 2001 und 2002 entsprechend den abnehmenden Verkäufen und dem sinkenden Marktanteil wuchsen. Im Bezugszeitraum haben sich Rentabilität und Cashflow im Durchschnitt verbessert, gingen aber ab 2001 zurück. Anhand der Schadensindikatoren lässt sich deshalb kein klares Schädigungsbild ableiten. Hervorzuheben ist ferner, dass die Lage der beiden Gemeinschaftshersteller sehr unterschiedlich und für den Antragsteller mit weitaus mehr Schwierigkeiten verbunden war als für den anderen, den Antrag unterstützenden Gemeinschaftshersteller. Dem erstgenannten Hersteller könnte durch die Preisentwicklung bei den Rohstoffen zum Teil eine gewisse Schädigung entstanden sein. Unter diesen Umständen und insbesondere aufgrund der Tatsache, dass die Einfuhren aus der VR China ausschließlich im aktiven Veredelungsverkehr erfolgten, konnte kein Anhalten der Schädigung durch die gedumpten Einfuhren festgestellt werden. Es wurde deshalb untersucht, ob die Schädigung wieder auftreten würde, falls die Maßnahmen außer Kraft träten.
F. WAHRSCHEINLICHKEIT EINER ERNEUTEN SCHÄDIGUNG
(55)
Es sei an die Schlussfolgerung unter den Randnummern 29 und 30 erinnert, dass ein Außerkrafttreten der Maßnahmen wahrscheinlich zu einem erheblichen Anstieg der gedumpten Ausfuhren aus der VR China in die Gemeinschaft führen würde.
(56)
Tatsächlich ist die Menge der gedumpten Einfuhren im aktiven Veredelungsverkehr im Bezugszeitraum erheblich gestiegen. Wie oben ausgeführt, ist es wahrscheinlich, dass ohne Antidumpingmaßnahmen größere Mengen zu sehr niedrigen Preisen auf den Gemeinschaftsmarkt gelangen würden, die weit unter den Verkaufspreisen des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft lägen. Der Preisunterschied zwischen der aus der VR China eingeführten und der in der Gemeinschaft hergestellten Ware beträgt mehr als 40 %.
(57)
Wie unter Randnummer 26 dargelegt, wird geschätzt, dass die ungenutzten Produktionskapazitäten in der VR China ausreichen, um die gesamte Nachfrage nach Furfuraldehyd in der Gemeinschaft zu decken. Für den Fall eines Außerkrafttretens der geltenden Maßnahmen besteht die konkrete Gefahr, dass ein erheblicher Teil der freien Produktionskapazitäten genutzt würde, um den Gemeinschaftsmarkt mit Furfuraldehyd zu überschwemmen. Offenbar gibt es keine anderen Märkte, die die chinesische Produktion aufnehmen könnten.
(58)
Bei der Prüfung der Auswirkungen solcher zusätzlichen Billigeinfuhren auf die Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft ist zu berücksichtigen, dass von der plötzlich ange¬botenen großen Menge gedumpter Einfuhren sofort ein weiterer erheblicher Preisdruck auf den Gemeinschaftsmarkt ausgehen würde, da der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft wahrscheinlich zunächst versuchen würde, seinen Marktanteil und seine Produktion aufrechtzuerhalten. Der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft würde dadurch an Rentabilität einbüßen und Gefahr laufen, Verluste zu machen. In einem solchen Szenario würden die Gemeinschaftshersteller zweifellos eine bedeutende Schädigung durch die gedumpten Einfuhren erleiden und möglicherweise sogar zur Aufgabe gezwungen.
(59)
Daraus wird der Schluss gezogen, dass ein Außerkrafttreten der Maßnahmen aller Wahrscheinlichkeit nach zu einem Wiederauftreten der durch die Einfuhren aus der VR China verursachten Schädigung führen würde.
G. INTERESSE DER GEMEINSCHAFT
1. Vorbemerkung
(60)
Nach Artikel 21 der Grundverordnung wurde geprüft, ob eine Verlängerung der geltenden Antidumpingmaßnahmen dem Interesse der Gemeinschaft insgesamt zuwiderlaufen würde. Die Feststellung des Gemeinschaftsinteresses stützte sich auf eine Bewertung der Interessen aller Betroffenen, d. h. der Interessen des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft, der Einführer/Händler sowie der Verwender und Lieferanten der betroffenen Ware.
(61)
Die vorangegangenen Untersuchungen ergaben bekanntlich, dass die Einführung von Maßnahmen dem Gemeinschaftsinteresse nicht zuwiderlief. Bei dieser Untersuchung handelt es sich nun um eine Prüfung im Zusammenhang mit dem Außerkrafttreten der Maßnahmen, in deren Rahmen eine Lage analysiert wird, in der bereits Antidumpingmaßnahmen gelten.
(62)
Auf dieser Grundlage wurde geprüft, ob trotz der Feststellung der Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens des Dumpings und eines Wiederauftretens der Schädigung zwingende Gründe für die Schlussfolgerung sprechen, dass in diesem besonderen Fall die Aufrechterhaltung von Maßnahmen dem Gemeinschaftsinteresse zuwiderliefe.
2. Interesse des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft
(63)
Der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft hat unter Beweis gestellt, dass er lebensfähig ist und sich an die wandelnden Marktbedingungen anpassen kann. Dies wurde insbesondere dadurch bestätigt, dass sich seine Lage positiv entwickelte und stabilisierte, nachdem der faire Wettbewerb durch die Einführung von Antidumpingmaßnahmen gegen Einfuhren aus der VR China wiederhergestellt worden war. Der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft dürfte in der Lage sein, Rohstoffpreiserhöhungen über die Verkaufspreise weiterhin ausgleichen zu können. Ferner kann der Schluss gezogen werden, dass sich seine Lage ohne die Aufrechterhaltung der Antidumpingmaßnahmen aller Wahrscheinlichkeit nach erheblich verschlechtern würde und höchstwahrscheinlich weitere Produktionsstätten geschlossen werden müssten.
3. Interesse der unabhängigen Einführer/Händler
(64)
Die Kommission sandte Fragebogen an sieben unabhängige Einführer/Händler. Nur ein Einführer/Händler arbeitete an der Untersuchung mit. In seiner Antwort auf den Fragebogen erklärte der Einführer/Händler, dass im Falle des Außerkrafttretens der Maßnahmen seine Auswahl an Bezugsquellen erweitern würde, da er dann auch chinesisches Furfuraldehyd auf dem Gemeinschaftsmarkt anbieten könne. Antidumpingmaßnahmen zielen nicht darauf ab, Einfuhren aus der VR China zu verhindern, sondern sicherzustellen, dass diese Einfuhren nicht zu schädlichen gedumpten Preisen erfolgen. Des Weiteren bietet der Markt zahlreiche andere Bezugsquellen. Ferner sei darauf hingewiesen, dass die Aufrechterhaltung der Maßnahmen keine ernsthaften Auswirkungen auf die Geschäftstätigkeit des fraglichen Einführers/Händlers hätte und dieser in jedem Jahr des Bezugszeitraums Gewinne erwirtschaftete.
(65)
Angesichts der geringen Mitarbeit seitens der Gemeinschaftseinführer und -händler sowie der Kommentare des kooperierenden Einführers/Händlers, wird der Schluss gezogen, dass die geltenden Maßnahmen die Einführer und/oder Händler nicht übermäßig beeinträchtigen und bei einer Aufrechterhaltung der Maßnahmen für sie keine Veränderungen eintreten würden.
4. Interesse der Verwender
(66)
Die Kommission sandte Fragebogen an 16 gewerbliche Verwender von Furfuraldehyd. Nur ein Verwender arbeitete an der Untersuchung mit. In seinen Antworten erklärte das Unternehmen, dass es das von ihm als Rohstoff für die Herstellung von Furfurylalkohol verwendete Furfuraldehyd weitgehend von seiner Muttergesellschaft in der Dominikanischen Republik beziehe. Nur bei Lieferengpässen müsse das Unternehmen auf andere Anbieter zurückgreifen. In solchen Fällen wende es sich zuerst an die Gemeinschaftshersteller.
(67)
In Anbetracht der geringen Zahl von Antworten auf den Fragebogen und der Kommentare des einzigen kooperierenden Verwenders wird der Schluss gezogen, dass die Aufrechterhaltung der Maßnahmen keine erheblichen Auswirkungen auf die Verwender hätte.
5. Wettbewerbsaspekte
(68)
Auf dem Gemeinschaftsmarkt stand die Produktion der beiden Gemeinschaftshersteller auch mit Einfuhren mit Ursprung in Thailand, Slowenien (damals noch nicht Mitglied der Europäischen Union), Südafrika und der Dominikanischen Republik im Wettbewerb. Träten die geltenden Maßnahmen außer Kraft, trüge dies wahrscheinlich nicht zur Verbesserung der Wettbewerbslage auf dem Gemeinschaftsmarkt bei. Es bestünde vielmehr die Gefahr, dass die Gemeinschaftshersteller zumindest teilweise vom Markt verdrängt würden, weil sie große Schwierigkeiten hätten, Furfuraldehyd zu den derzeitigen Preisen der VR China anzubieten. Für andere Anbieter wäre es wahrscheinlich ebenfalls schwierig, sich im Wettbewerb mit der Ware aus China zu behaupten. Es gibt folglich keine Anhaltspunkte dafür, dass die Aufrechterhaltung der Maßnahmen sich negativ auf die Wettbewerbslage auf dem Gemein¬schaftsmarkt auswirken würde.
6. Schlussfolgerung zum Interesse der Gemeinschaft
(69)
Aus dem Vorstehenden wird der Schluss gezogen, dass die Prüfung des Gemeinschaftsinteresses keine zwingenden Gründe ergab, die gegen die Aufrechterhaltung der Antidumpingmaßnahmen sprechen.
H. SCHLUSSBESTIMMUNG
(70)
Alle betroffenen Parteien wurden über die wesentlichen Tatsachen und Erwägungen unterrichtet, auf deren Grundlage beabsichtigt wurde, die Aufrechterhaltung der Antidumpingmaßnahmen gegenüber den Einfuhren von Furfuraldehyd mit Ursprung in der VR China zu empfehlen. Nach dieser Unterrichtung gingen innerhalb der gesetzten Frist keine Stellungnahmen ein, die die Schlussfolgerungen entkräften konnten.
(71)
Aus diesen Gründen sind die für die Einfuhren von Furfuraldehyd mit Ursprung in der VR China derzeit geltenden Antidumpingmaßnahmen, d. h. ein spezifischer Zoll von 352 EUR/Tonne, aufrechtzuerhalten -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
(1) Auf die Einfuhren von 2-Furaldehyd (auch Furfuraldehyd oder Furfural genannt) mit Ursprung in der Volksrepublik China, das dem KN-Code 2932 12 00 zugewiesen wird, wird ein endgültiger Antidumpingzoll eingeführt.
(2) Der Zoll wird auf 352 EUR/Tonne festgesetzt.
(3) Werden Waren vor ihrer Überführung in den zollrechtlich freien Verkehr beschädigt, so dass der tatsächlich gezahlte oder zu zahlende Preis gemäß Artikel 145 der Verordnung (EWG) Nr. 2454/93 der Kommission (6) bei der Ermittlung des Zollwertes verhältnismäßig aufgeteilt wird, so wird der anhand der vorgenannten festen Beträge berechnete Antidumpingzoll um einen Prozentsatz herabgesetzt, der der verhältnismäßigen Aufteilung des tatsächlich gezahlten oder zu zahlenden Preises entspricht.
(4) Sofern nichts anderes bestimmt ist, finden die geltenden Zollvorschriften Anwendung.
Artikel 2
Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Geschehen zu Luxemburg am 25. April 2005.
32005R0639
L 107/1
JURNALUL OFÍCIAL AL UNIUNII EUROPENE
REGULAMENTUL (CE) NR. 639/2005 AL CONSILIULUI
din 25 aprilie 2005
de instituire a unui drept antidumping definitiv la importurile de furfural originar din Republica Populară Chineză după reexaminarea în temeiul expirării măsurilor, efectuată în baza articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 384/96
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 11 alineatul (2),
având în vedere propunerea Comisiei prezentată după consultarea comitetului consultativ,
întrucât:
A. PROCEDURĂ
1. Măsuri în vigoare
(1)
În ianuarie 1995, Consiliul a instituit, prin Regulamentul (CE) nr. 95/95 (2), măsuri antidumping definitive, sub forma unui drept specific, la importurile de furfural originar din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”). Dreptul specific se ridică la 352 EUR pe tonă. În urma unei reexaminări intermediare începute în mai 1997 la cererea unui exportator chinez, măsurile în cauză au fost menținute prin Regulamentul (CE) nr. 2722/1999 (3) pentru o perioadă suplimentară de patru ani.
2. Deschiderea unei anchete de reexaminare în temeiul expirării măsurilor
(2)
În urma publicării, în martie 2003, a unui aviz de expirare viitoare a măsurilor antidumping în vigoare la importurile de furfural originar din RPC (4), Comisia a primit, la 19 septembrie 2003, o cerere de reexaminare, în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.
(3)
Această cerere a fost depusă de Furfural Español SA (denumit în continuare „reclamantul”), care reprezintă o proporție majoră, în acest caz mai mult de 25 % din producția comunitară totală de furfural. Celălalt producător comunitar, Lenzing AG, a susținut această cerere. Cei doi producători reprezintă împreună 100 % din producția comunitară de furfural. Cererea sublinia că expirarea măsurilor ar putea duce la continuarea sau reapariția dumpingului și a prejudiciului cauzat industriei comunitare.
(4)
Stabilind, după consultarea comitetului consultativ, că există suficiente elemente de probă pentru deschiderea unei reexaminări în temeiul expirării măsurilor, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a publicat un aviz de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (5).
3. Părțile interesate de anchetă
(5)
Comisia a informat oficial autoritățile chineze, producători-exportatorii chinezi, producătorii din țara analoagă (Argentina) și producătorii, importatorii/comercianții și utilizatorii industriali comunitari cunoscuți ca fiind interesați despre deschiderea reexaminării. Părțile interesate au avut posibilitatea să își facă cunoscut punctul de vedere în scris și să solicite să fie audiate în termenul stabilit în avizul de deschidere.
(6)
Au fost trimise chestionare tuturor părților care au fost informate oficial despre deschiderea reexaminării și celor care au cerut să primească un chestionar în termenul stabilit în avizul de deschidere.
(7)
Au răspuns la chestionar cei doi producători comunitari, un importator/comerciant, un utilizator industrial și un producător din țara analoagă.
(8)
Comisia a căutat și verificat toate informațiile considerate necesare în scopul stabilirii riscului continuării sau al reapariției dumpingului și a prejudiciului, precum și a interesului Comunității. Au fost efectuate vizite de verificare la următoarele societăți:
(a)
producător din țară analoagă
-
Indunor SA, Buenos Aires, Argentina;
(b)
producător comunitar
-
Furfural Español SA, Alcantarilla, Spania;
(c)
importator independent
-
International Furan Chemicals BV, Rotterdam, Țările de Jos.
(9)
Ancheta privind continuarea sau reapariția dumpingului și a prejudiciului a cuprins perioada dintre 1 octombrie 2002 și 30 septembrie 2003 (denumită în continuare „perioada de anchetă”). Examinarea evoluției situației în scopul evaluării posibilității unei continuări sau a unei reapariții a prejudiciului a cuprins perioada dintre 1 ianuarie 2000 și sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada examinată”).
B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
1. Produsul în cauză
(10)
Produsul în cauză este același cu cel din ancheta inițială, și anume furfuralul originar din RPC, clasificat la codul 2932 12 00 din Nomenclatura Combinată (NC). Furfuralul este cunoscut, de asemenea, sub numele de „2-furaldehidă”.
(11)
Furfuralul este un lichid galben deschis, cu un miros înțepător caracteristic, care se obține prin prelucrarea diferitelor tipuri de deșeuri agricole. Furfuralul are două aplicații principale: ca solvent selectiv în rafinarea petrolului pentru producerea de uleiuri lubrifiante și ca materie primă pentru obținerea alcoolului furfurilic, utilizat pentru fabricarea rășinii sintetice pentru matrițe de turnătorie.
2. Produsul similar
(12)
Ca și în cazul anchetelor precedente, prezenta anchetă a stabilit că furfuralul fabricat în RPC și exportat spre Comunitate, furfuralul fabricat și vândut în țara analoagă (Argentina) și cel fabricat și vândut în Comunitate de producătorii comunitari prezintă aceleași caracteristici fizice și chimice esențiale și este destinat acelorași utilizări. Prin urmare, aceste produse au fost considerate produse similare, în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
C. PROBABILITATEA CONTINUĂRII DUMPINGULUI
(13)
În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă există sau nu un dumping și, după caz, dacă expirarea măsurilor riscă sau nu să ducă la continuarea dumpingului.
1. Observații preliminare
(14)
Dintre cei 24 de producători-exportatori chinezi menționați în cerere, nici unul nu a cooperat la anchetă și nici unul nu a comunicat informații. Ținând cont de acest refuz de cooperare din partea producătorilor-exportatori chinezi, concluziile referitoare la dumping formulate în continuare se bazează pe datele disponibile, în special pe datele Eurostat și pe informațiile cuprinse în cererea de reexaminare. În acest sens, se observă că Eurostat prezintă numai importurile efectuate în regimul de perfecționare activă în cursul perioadei de anchetă.
2. Țara analoagă
(15)
RPC fiind o economie în tranziție, valoarea normală a trebuit să fie stabilită pe baza informațiilor obținute dintr-o țară terță cu economie de piață corespunzătoare, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază.
(16)
În avizul de deschidere, precum și pe parcursul anchetei inițiale, Argentina a fost propusă ca țară analoagă, în scopul stabilirii valorii normale. În urma publicării avizului de deschidere, nu a fost primită nici o observație referitoare la țara analoagă propusă.
(17)
Un producător de furfural din Argentina a cooperat la anchetă, răspunzând chestionarului și acceptând verificarea la fața locului a răspunsurilor sale. Ancheta a demonstrat că piața argentiniană de furfural, aprovizionată în proporție de 72 % din producția locală și pentru rest din importul din țările terțe, este concurențială. Volumul producției argentiniene reprezintă mai mult de 60 % din volumul exporturilor chineze ale produsului în cauză spre Comunitate pentru perfecționare activă. Prin urmare, piața argentiniană a fost considerată suficient de reprezentativă pentru determinarea valorii normale pentru RPC.
(18)
Prin urmare, s-a concluzionat, ca și în ancheta inițială, că Argentina reprezintă o țară analoagă corespunzătoare, în sensul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază.
3. Valoarea normală
(19)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală a fost stabilită pe baza informațiilor verificate primite de la producătorul din țara analoagă care a cooperat, și anume pe baza prețului plătit sau care trebuie să fie plătit pe piața internă argentiniană clienților independenți, deoarece s-a constatat că vânzările în cauză sunt efectuate în cursul operațiunilor comerciale normale.
(20)
Prin urmare, valoarea normală a fost stabilită ca fiind prețul de vânzare mediu ponderat de pe piața internă practicat de producătorul argentinian care a cooperat față de clienții independenți.
4. Prețul de export
(21)
Deoarece nici una dintre societățile chineze care au exportat spre Comunitate nu a cooperat la anchetă, prețurile de export au fost stabilite pe baza faptelor disponibile. S-a considerat că baza cea mai adecvată o constituie datele Eurostat privind importurile comunitare ale produsului în cauză. Cu toate că aceste importuri au fost efectuate în regim de perfecționare activă (furfuralul chinez era transformat în alcool furfurilic pentru export), nimic nu sugerează că acestea nu constituie o bază rezonabilă pentru stabilirea prețurilor de export. În plus, vizita de verificare la importatorul care a cooperat a confirmat că datele Eurostat corespund datelor verificate. Prețul de export a fost stabilit, astfel, pe baza datelor Eurostat privind importurile chineze efectuate pentru perfecționarea activă.
5. Comparație
(22)
În scopul unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export și în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, s-a ținut cont, sub formă de ajustări, de anumite diferențe în materie de transport și asigurare, care afectau contabilitatea prețurilor.
6. Marja de dumping
(23)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, marja de dumping a fost stabilită pe baza unei comparări între valoarea normală medie ponderată și media ponderată a prețurilor de export la același nivel comercial. Această comparare a arătat existența unui dumping important. În fapt, marja de dumping constatată în perioada de anchetă este mai mare decât marja de dumping de 62,6 % stabilită în cursul anchetei inițiale și al revizuirii anterioare.
7. Evoluția exporturilor în caz de abrogare a măsurilor
(a) Exporturile
(24)
Ancheta a arătat că acele cantități exportate de RPC spre Comunitate pentru perfecționare activă au crescut semnificativ din 2000 până în perioada de anchetă (considerentul 33). În caz de abrogare a măsurilor, se poate aștepta ca exporturile din RPC să crească semnificativ, chiar în afara regimului de perfecționare activă, ținând cont de diferența semnificativă de prețuri dintre producătorii chinezi și cei comunitari de furfural și a capacității neutilizate descrise la considerentul 26.
(b) Capacitatea neutilizată în RPC
(25)
Având în vedere că există puține informații publice disponibile despre industria chineză de furfural, concluziile următoare se bazează în principal pe informațiile cuprinse în cererea de reexaminare.
(26)
În conformitate cu cererea de reexaminare în temeiul expirării măsurilor, producția totală chineză de furfural este de aproximativ 180 000 tone pe an, adică de patru ori mai mult decât consumul comunitar total al acestui produs. Nivelul de utilizare a capacității chineze este de aproximativ 70 %, ceea ce înseamnă că există o capacitate neutilizată de aproximativ 50-60 000 tone pe an în RPC, cifră superioară consumului total din Comunitate. În conformitate cu producătorii comunitari, producția chineză se schimbă constant, în funcție de nevoi. În această privință, anumite uzine sunt închise temporar și redeschise atunci când este necesar. În prezent, se consideră că sunt active mai mult de 80 de uzine de producție de furfural, situate în principal în nord-estul RPC.
(27)
Prin urmare, importantele capacități de producție de care dispune RPC și flexibilitatea cu care sunt redeschise uzinele dovedesc capacitatea producătorilor chinezi de a crește rapid producția lor și a o orienta spre o piață de export sau spre alta, inclusiv spre piața comunitară, în cazul în care măsurile ar fi abrogate.
(c) Exporturile pentru perfecționare activă
(28)
Este necesar să se precizeze că toate exporturile produsului în cauză din RPC spre Comunitate au fost efectuate pe parcursul perioadei de anchetă, în regim de perfecționare activă. Furfuralul chinez a fost transformat în alcool furfurilic pentru export. Este rezonabil să se presupună că abrogarea măsurilor ar duce la o reluare a exporturilor din RPC spre Comunitate, în afara regimului de perfecționare activă. Este probabil că aceste exporturi suplimentare vor face obiectul unor importante practici de dumping. Într-adevăr, prețurile actuale ale exporturilor efectuate în regim de perfecționare activă nu sunt afectate de drepturile antidumping, deoarece aceste exporturi sunt scutite de drepturi. Producătorii comunitari și exportatorii chinezi concurează pentru aceste vânzări bazându-se pe ipoteza că nu există drepturi care trebuie achitate. Prin urmare, se poate presupune în mod rezonabil că aceste prețuri sunt, de asemenea, indicatori ai nivelurilor prețurilor viitoare în caz de abrogare a măsurilor. Este necesar, de asemenea, să se precizeze că prețurile exporturilor chineze efectuate în regim de perfecționare activă sunt mai mici cu 44 % decât prețurile practicate de producătorii comunitari pe parcursul perioadei de anchetă și că, chiar dacă acestea nu erau mai mici decât prețurile comunitare, ar face în continuare obiectul unui dumping.
8. Concluzie privind probabilitatea continuării dumpingului
(29)
Deoarece RPC are o capacitate de producție neutilizată semnificativă și exportă în prezent spre Comunitate numai pentru perfecționare activă, este de așteptat ca, în caz de abrogare a măsurilor, volumele suplimentare să fie orientate spre piața comunitară în cantități importante.
(30)
Ancheta a arătat că exporturile din RPC sunt încă realizate la prețuri de dumping, iar marja de dumping stabilită în cursul perioadei de anchetă este chiar mai mare decât cea stabilită în cursul revizuirii anterioare. Ținând cont de circumstanțele specifice prezentului caz, este rezonabil să se creadă că pe viitor practica dumpingului va continua.
D. DEFINIȚIA INDUSTRIEI COMUNITARE
(31)
Există doi producători comunitari ai produsului în cauză. În afara reclamantului, celălalt producător comunitar, Lenzing AG (denumit în continuare „celălalt producător comunitar”), a susținut cererea de reexaminare. Pe parcursul perioadei de anchetă, cei doi producători reprezentau împreună 100 % din producția comunitară de furfural. Cele două societăți au răspuns chestionarelor și au cooperat pe deplin la anchetă. Pe această bază, cei doi producători comunitari constituie industria comunitară, în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază. Din motive de confidențialitate, datele privind rezultatele din industria comunitară sunt prezentate doar sub formă de indici.
E. SITUAȚIA PIEȚEI COMUNITARE
1. Consumul comunitar
(32)
Consumul comunitar s-a bazat pe volumele combinate ale vânzărilor din industria comunitară în Comunitate, ale importurilor din RPC efectuate în regim de perfecționare activă și ale importurilor din alte țări terțe. Consumul comunitar de furfural a crescut semnificativ între 2000 și 2001. În 2002, acesta a scăzut la un nivel aproximativ egal cu cel din 2000. Între 2000 și perioada de anchetă, consumul comunitar de furfural a crescut cu 9 %. Evoluția consumului este legată de faptul că furfuralul este utilizat, de asemenea, pentru producerea alcoolului furfurilic. Producția și vânzarea alcoolului furfurilic au crescut în 2001, dar au scăzut semnificativ în 2002, astfel încât consumul de furfural a scăzut în consecință. În perioada de anchetă, vânzarea și producția de alcool furfurilic au reînceput să crească, precum și consumul de furfural.
2. Importurile din RPC
(a) Volume, cote de piață și prețuri
(33)
Pe baza informațiilor Eurostat, importurile din RPC au fost efectuate, din 2001, doar în regim de perfecționare activă. Această practică a început în 2000, an în care 75 % din importurile chineze au fost efectuate în acest regim. Volumele importate din RPC au crescut de la 3 198 tone la 5 167 tone în perioada examinată, ceea ce reprezintă o creștere de 61,6 % între 2000 și perioada de anchetă. Este necesar să se precizeze că, în 2002, vânzarea de alcool furfurilic a scăzut semnificativ. Totuși, această scădere a fost urmată de o creștere în perioada de anchetă. Cota de piață a acestor importuri din China a crescut, în perioada examinată, de la 8,2 la 12,4 %. Fluctuațiile care au caracterizat aceste importuri chineze de furfural se datorează, cu siguranță, într-o anumită măsură, fluctuațiilor producției de alcool furfurilic, dar acest fenomen nu poate explica creșterea semnificativă a volumelor importate, în special pe parcursul perioadei de anchetă, precum și a cotelor de piață. Prețul mediu al importurilor chineze a scăzut de la 648,68 EUR pe tonă în 2000 la 508,65 EUR pe tonă în perioada de anchetă, adică un regres de 21,6 % în perioada examinată. Compararea prețurilor unitare ale furfuralului practicate de producătorii chinezi cu cele aplicate de producătorii comunitari dovedește în mod clar o tendință de creștere a subcotării. La începutul perioadei examinate, în 2002, prețurile chineze erau cu 4,4 % mai mici decât cele ale producătorilor comunitari. În perioada de anchetă, această diferență a ajuns la 44,1 %.
Tabelul 2
Importurile din RPC în regim de perfecționare activă
2000
2001
2002
Perioada de anchetă
Volum (în tone)
3 198
4 143
2 450
5 167
Indice
100
130
77
162
Cotă de piață
8,3 %
9,2 %
6,4 %
12,4 %
Preț în EUR pe tonă
648,68
678,48
540,06
508,65
Indice
100
104,6
83,3
78,4
3. Situația economică a industriei comunitare
(a) Producția
(34)
Producția industriei comunitare a scăzut în fiecare an în cursul perioadei examinate, fiind cu 15 % mai mică în perioada de anchetă în raport cu anul 2000. Unul dintre producătorii comunitari și-a încetat producția de furfural în una dintre uzinele sale de producție în 2000.
(b) Capacitatea de producție și utilizarea capacității
(35)
Capacitatea de producție a scăzut ușor în perioada examinată, după ce a crescut cu 3,9 % în 2001 față de 2000. Încetarea producției de furfural într-o uzină de producție în 2000 nu se reflectă în cifrele de mai sus privind capacitatea, deoarece societatea consideră această uzină ca făcând parte din capacitatea sa de producție, ceea ce înseamnă că producția se poate relansa în puțin timp în caz de necesitate.
Tabelul 5
Utilizarea capacității
2000
2001
2002
Perioada de anchetă
Indice
100
91
87
86
(36)
Tabelul de mai sus arată că utilizarea capacității a scăzut anual pe durata perioadei examinate, scăzând cu 14 % în perioada examinată, față de anul 2000.
(c) Vânzările în Comunitate
(37)
Între 2000 și perioada de anchetă, vânzările industriei comunitare spre clienți independenți din Comunitate au scăzut cu 13 %. Scăderea a fost deosebit de semnificativă între 2000 și 2002, industria mărind prețurile pentru a compensa creșterea semnificativă a costului materiilor prime. Pe parcursul perioadei de anchetă, această tendință a putut fi împiedicată, deoarece industria comunitară și-a diminuat prețurile, pentru a evita noi pierderi ale volumelor de vânzare.
(d) Prețurile
(38)
Prețurile medii de vânzare ale furfuralului au crescut cu 35 % între 2000 și 2002, perioadă în care industria comunitară a căutat să compenseze puternica creștere a costului materiilor prime, mărind prețurile sale de vânzare.
(e) Cota de piață
(39)
Cota de piață deținută de industria comunitară a scăzut cu 19 % între 2000 și perioada de anchetă. Cota de piață a producătorilor comunitari a scăzut mai ales între 2000 și 2001. Consumul comunitar de furfural a scăzut semnificativ în 2002, în special din cauza diminuării producției de alcool furfurilic. Vânzările de furfural ale industriei comunitare au înregistrat, de asemenea, o scădere în 2002. Cu toate acestea, scăderea vânzărilor industriei comunitare a fost relativ mai slabă decât diminuarea consumului de furfural în 2002. Prin urmare, cota de piață a industriei comunitare a crescut în 2002. În perioada de anchetă, consumul de furfural, precum și importurile chineze au continuat să crească, în timp ce vânzările industriei comunitare au rămas aproape la același nivel ca în anul anterior. Prin urmare, cota de piață a industriei comunitare a scăzut.
(f) Stocurile
(40)
Tabelul anterior arată că stocurile industriei comunitare au crescut cu 22 % în cursul perioadei examinate. Această creștere a fost deosebit de semnificativă între 2001 și 2002, perioadă în cursul căreia stocurile au crescut cu 24 %. Sto curile reprezentau 9,4 % din volumul vânzărilor industriei comunitare în Uniunea Europeană în 2000, dar au crescut cu 13,3 % din vânzările în Uniunea Europeană în perioada de anchetă.
(g) Rentabilitatea
(41)
Rentabilitatea totală a industriei comunitare s-a menținut la un nivel onorabil pe parcursul perioadei examinate. Totuși, această situație se explică în principal prin faptul că celălalt producător comunitar, semnatar al cererii, a avut o rentabilitate foarte ridicată în cursul tuturor anilor în cauză, în timp ce rentabilitatea reclamantului a scăzut puternic (8,2 puncte procentuale) în aceeași perioadă. Celălalt producător comunitar obține furfural ca produs derivat al producției de pastă de viscoză, în timp ce reclamantul utilizează coajă de migdale ca materie primă principală pentru producția de furfural. Prețul cojilor de migdale a crescut considerabil între 2000 și 2002 (creștere cu 51 %), reducând puternic marja profitului reclamantului, în timp ce costul materiei prime utilizate de producătorul comunitar a crescut doar moderat. Creșterea costurilor de desfacere, a cheltuielilor administrative și a altor cheltuieli generale, în termeni absoluți, suportate de reclamant a rămas limitată (5,5 % între 2000 și perioada de anchetă). Prin urmare, scăderea rentabilității a fost cauzată în principal de creșterea costului materiilor prime. Creșterea prețurilor de vânzare a furfuralului pentru a compensa creșterea costului materiilor prime a provocat o scădere a vânzărilor.
(h) Fluxul de lichidități
(42)
Fluxul de lichidități și-a continuat tendința observată pentru rentabilitate, crescând semnificativ între 2000 și 2001, dar deteriorându-se în următorii ani. La fel ca în cazul rentabilității, celălalt producător comunitar semnatar al cererii a avut un flux de lichidități excepțional de favorabil în perioada examinată, în timp ce reclamantul a înregistrat o netă scădere a fluxului său de lichidități (- 42,7 %) în aceeași perioadă.
(i) Investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de mobilizare a capitalului
(43)
Investițiile au scăzut considerabil între 2000 și 2002, crescând ulterior în perioada de anchetă, atunci când producătorul comunitar a efectuat investiții substanțiale în linia sa de producție de pastă de viscoză (furfuralul este un produs derivat rezultat din procesul de fabricare a pastei). Investițiile reclamantului au scăzut cu 80 % în perioada examinată. Ancheta a arătat că randamentul investițiilor s-a deteriorat pe parcursul perioadei examinate, urmând prin aceasta evoluția rentabilității.
Tabelul 13
Randamentul investițiilor și capacitatea de mobilizare a capitalului
2000
2001
2002
Perioada de anchetă
Indice
100
207
38
34
Evoluție
107,4
-81,7
-11,0
(44)
Cifrele privind randamentul investițiilor din tabelul de mai sus prezintă doar evoluția reclamantului. Acest tabel evidențiază o deteriorare evidentă a randamentului investițiilor acestuia în perioada examinată. În ceea ce-l privește pe celălalt producător comunitar semnatar al cererii, reclamantul face parte dintr-un grup de societăți care își concentrează activitatea pe alte produse decât furfuralul. Furfuralul este, în fapt, un mic produs derivat, provenit din unul dintre aceste procese principale de producție. Prin urmare, societatea nu este în măsură să calculeze un randament fiabil al investițiilor pentru furfural. Din cauza deteriorării rentabilității și a fluxului de lichidități, capacitatea reclamantului de a mobiliza capitalul s-a înrăutățit semnificativ în perioada examinată. Această înrăutățire apare, de asemenea, în mod clar la nivelul investițiilor reclamantului, care au scăzut brusc cu 80 % în perioada examinată.
(j) Ocuparea forței de muncă, productivitatea și salariile
(45)
Tabelul anterior arată că ocuparea forței de muncă a scăzut cu 18 % în cursul perioadei examinate. Scăderea ocupării forței de muncă în 2000/2001 se explică prin încetarea producției de furfural într-o uzină de producție.
(46)
Productivitatea a crescut cu 4 % în perioada în acuză, astfel cum arată tabelul de mai jos:
Tabelul 15
Productivitatea
2000
2001
2002
Perioada de anchetă
Indice
100
126
104
104
Evoluție
25,6
-17,4
0,5
(47)
În cursul perioadei examinate, salariile medii ale persoanelor angajate în industria comunitară au crescut cu 6 % pe an, adică o creștere mai mică decât cea a ratei inflației medii din Comunitate:
Tabelul 16
Salariile
2000
2001
2002
Perioada de anchetă
Indice
100
99
97
106
Evoluție
-0,8
-1,9
8,7
(k) Importanța marjei de dumping și efectele dumpingului sau ale subvenționării anterioare
(48)
Dat fiind că dumpingul a continuat la niveluri comparabile, chiar mai mari decât cele stabilite în cursul anchetelor anterioare (considerentul 1), efectul creșterii marjei de dumping reale asupra situației industriei comunitare nu poate fi considerat ca fiind diferit de cel care a fost stabilit în cursul acestor anchete.
(l) Creșterea
(49)
În timp ce consumul comunitar a crescut cu 7 % în perioada examinată, producția, volumul vânzărilor și cota de piață ale industriei comunitare au scăzut în aceeași perioadă. În același timp, volumul și cota de piață ale importurilor din RPC au crescut considerabil. Aceasta înseamnă că industria comunitară nu a profitat din plin de expansiunea pieței în cursul perioadei examinate.
4. Efectele altor factori
(a) Prețul materiilor prime
(50)
Creșterea considerabilă a prețului materiei prime utilizate de reclamant, în 2001 și 2002, a avut evident un impact negativ asupra rentabilității în cursul acestor ani. Cu toate acestea, situația s-a schimbat în perioada de anchetă, când prețurile materiilor prime au scăzut. Prin urmare, cu toate că fluctuațiile prețurilor materiilor prime au putut contribui la crearea situații precare a industriei comunitare în perioada examinată, acestea nu au avut o amploare de natură să cauzeze un prejudiciu în perioada de anchetă.
(b) Exporturile Comunității
(51)
În conformitate cu datele Eurostat, totalul exporturilor Comunității în perioada examinată a fost nesemnificativ (una sau două tone pe an). Prin urmare, exporturile industriei comunitare nu au putut contribui la prejudiciul eventual suferit de industria comunitară în perioada examinată.
(c) Volumul și prețul importurilor din alte țări terțe
(52)
În conformitate cu Eurostat, volumele și prețul mediu al furfuralului importat în Comunitate din alte țări decât RPC, au evoluat după cum urmează:
Tabelul 17
Importurile în Comunitate din alte țări terțe (volum)
(în tone)
2000
2001
2002
Perioada de anchetă
Thailanda
167
551
1 481
888
Slovenia
1 227
1 290
1 204
1 410
Africa de Sud
4 183
7 852
2 601
3 706
Republica Dominicană
24 017
25 509
25 157
25 213
Total
29 594
35 202
30 443
31 217
Tabelul 18
Importurile în Comunitate din alte țări terțe (prețul mediu)
(EUR/t)
2000
2001
2002
Perioada de anchetă
Thailanda
2 150
1 849
5 271
635
Slovenia
694
618
647
635
Africa de Sud
1 158
1 558
543
832
Republica Dominicană
543
1 235
541
452
Medie
645
1 294
775
510
(53)
Volumele de furfural importat din alte țări terțe decât RPC au rămas relativ stabile pe parcursul perioadei examinate, cu excepția anului 2001, când importurile din Africa de Sud și din Republica Dominicană, în special, au crescut ca urmare a creșterii consumului de furfural pentru producția de alcool furfurilic. Este necesar să se precizeze că, astfel cum a demonstrat deja ancheta inițială, importurile din Republica Dominicană constau exclusiv în livrări de la o societate mamă spre filiala sa europeană pentru a produce alcool furfurilic. Prețurile aplicate în aceste tranzacții sunt, așadar, prețuri de transfer între societăți de legătură și nu reflectă prețurile reale ale pieței. Se precizează că furfuralul din Republica Dominicană nu este disponibil pe piața liberă a Comunității. Prin urmare, nici un indiciu nu permite să se afirme că aceste importuri au contribuit la situația precară a industriei comunitare. Importurile din Africa de Sud, al doilea mare exportator, au scăzut cu 11 % în perioada examinată. În cursul perioadei de anchetă, prețurile medii ale importurilor din toate țările terțe, cu excepția Republicii Dominicane, erau cu mult mai mari decât prețurile importurilor din RPC efectuate în regim de perfecționare activă. Prin urmare, s-a concluzionat că, deși celelalte importuri au contribuit la situația precară a industriei comunitare, volumul și prețurile lor nu pot fi considerate ca având un efect substanțial.
5. Concluzie privind situația industriei comunitare
(54)
După instituirea măsurilor antidumping, situația industriei comunitare s-a stabilizat, dar rămâne fragilă. Producția, capacitatea de producție și vânzările au scăzut, precum și prețurile de vânzare și cota de piață a industriei comunitare. Investițiile, randamentul investițiilor și ocuparea forței de muncă au scăzut, de asemenea, în timp ce stocurile au crescut, în special între 2001 și 2002, în paralel cu scăderea vânzărilor și a cotei de piață. Rentabilitatea și fluxul de lichidități s-au ameliorat în medie pe parcursul perioadei examinate, dar au scăzut din 2001. Indicatorii de prejudiciu nu permit, prin urmare, să se concluzioneze că există un prejudiciu evident. Pe de altă parte, este necesar să se sublinieze că cei doi producători comunitari nu sunt în aceeași situație, reclamantul aflându-se într-o poziție mult mai precară decât celălalt producător comunitar semnatar al solicitării. În ceea ce-l privește pe primul producător, este posibil ca prejudiciul să fi fost cauzat parțial de prețurile materiilor prime. În aceste condiții și în special datorită faptului că importurile din RPC au fost efectuate doar în regim de perfecționare activă, nu a fost posibil să se concluzioneze că s-a continuat prejudiciul cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping. Prin urmare, s-a examinat dacă prejudiciul va reapărea în cazul expirării măsurilor.
F. PROBABILITATEA REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI
(55)
Se amintește că considerentele 29 și 30 concluzionau că expirarea măsurilor putea duce la o creștere semnificativă a exporturilor care fac obiectul unui dumping din RPC spre Comunitate.
(56)
Într-adevăr, volumul importurilor care fac obiectul unui dumping efectuate în regim de perfecționare activă a crescut în mod considerabil în perioada examinată. Astfel cum s-a menționat mai sus, este probabil ca, fără măsurile antidumping în vigoare, volume tot mai mari să fie introduse pe piața Comunității la prețuri foarte mici, mult mai mici decât prețurile industriei comunitare. În prezent, diferența de prețuri dintre produsul importat din China și cel fabricat de industria comunitară este mai mare de 40 %.
(57)
Astfel cum s-a arătat la considerentul 26, se estimează că acele capacități neutilizate în RPC sunt suficiente pentru a răspunde în întregime cererii comunitare de furfural. În cazul expirării măsurilor în vigoare, există o amenințare reală că o parte importantă a capacităților de producție neutilizate de RPC va fi folosită pentru invadarea pieței comunitare cu furfural. Se pare că nu există altă piață disponibilă pentru a absorbi capacitatea chineză.
(58)
În momentul examinării efectului importurilor suplimentare la preț mic asupra industriei comunitare, trebuie precizat că sosirea bruscă a unei cantități semnificative de importuri care fac obiectul unui dumping ar cauza de îndată o puternică scădere a prețurilor pe piața Comunității, întrucât industria comunitară ar trebui să facă eforturi în primul rând pentru a-și menține cota de piață și producția. Aceasta ar avea ca efect scăderea rentabilității industriei comunitare și provocarea de pierderi. Este clar că, în acest caz, producătorii comunitari ar suferi un prejudiciu important, cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping sau chiar ar risca să nu supraviețuiască acestei situații.
(59)
Ținând cont de cele de mai sus, se concluzionează că abrogarea măsurilor ar duce, în mod probabil, la o reapariție a prejudiciului rezultat din importurile din RPC care fac obiectul unui dumping.
G. INTERESUL COMUNITĂȚII
1. Observație preliminară
(60)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a examinat dacă prelungirea măsurilor antidumping în vigoare este contrară interesului Comunității, în ansamblul său. Stabilirea interesului Comunității se bazează pe o evaluare a tuturor intereselor în cauză, adică a celor din industria comunitară, ale importatorilor-comercianți, precum și ale utilizatorilor și furnizorilor produsului în cauză.
(61)
Este necesar să se amintească faptul că s-a considerat, în anchetele anterioare, că adoptarea de măsuri nu era contrară intereselor Comunității. În plus, prezenta anchetă este o anchetă de reexaminare în temeiul expirării măsurilor, care analizează o situație în care există măsuri antidumping în vigoare.
(62)
Pe această bază, s-a examinat dacă, în ciuda concluziei conform căreia este probabil să continue dumpingul și să reapară prejudiciul, există motive imperioase să se concluzioneze că nu este în interesul Comunității să se mențină măsurile în acest caz specific.
2. Interesul industriei comunitare
(63)
Industria comunitară s-a dovedit a fi o industrie viabilă, capabilă să se adapteze la condițiile schimbătoare ale pieței. Acest lucru este confirmat în special de evoluția pozitivă și de stabilizarea situației sale după instituirea măsurilor antidumping la importurile originare din RPC, fapt care a dus la restabilirea unei concurențe efective. Industria comunitară ar trebui să poată continua să compenseze orice creștere a prețurilor materiilor prime, adaptându-și prețurile de vânzare. Cu toate acestea, se poate concluziona că, fără menținerea măsurilor antidumping, este foarte probabil ca situația să se deterioreze grav, existând riscul închiderii unor noi uzine.
3. Interesul importatorilor-comercianți independenți
(64)
Comisia a trimis chestionare la șapte importatori-comercianți independenți. Unul singur dintre aceștia a cooperat la anchetă. În răspunsul său la chestionar, importatorul-comerciant în cauză a explicat că retragerea măsurilor ar extinde alegerea sa de furnizori, deoarece aceasta i-ar permite să vândă, de asemenea, furfural chinez pe piața comunitară. Măsurile antidumping nu au ca obiectiv împiedicarea importurilor din RPC, ci garantarea faptului că produsele nu sunt importate la prețuri prejudiciabile de dumping. În plus, există numeroase alte surse de aprovizionare disponibile pe piață. Prin urmare, se observă că această continuare a măsurilor nu ar compromite grav continuarea activităților importatorului-comerciant în cauză, iar acesta din urmă a avut o marjă de profit în fiecare an al perioadei examinate.
(65)
Ținând cont de nivelul scăzut de cooperare din partea importatorilor și a comercianților comunitari și de observațiile primite de la importatorul-comerciant care a cooperat, se concluzionează că măsurile în vigoare nu afectează excesiv situația importatorilor și/sau a comercianților, iar continuarea măsurilor ar avea același efect.
4. Interesul utilizatorilor
(66)
Comisia a trimis chestionare la 16 utilizatori industriali. Un singur utilizator a cooperat la anchetă. În răspunsul său la chestionar, societatea în cauză a explicat că cea mai mare parte a furfuralului pe care aceasta îl utiliza ca materie primă pentru producția de alcool furfurilic îi era furnizată de societatea sa mamă din Republica Dominicană. Doar insuficiența acestei aprovizionări ar obliga societatea să caute alți furnizori. Societatea a precizat că s-ar orienta cu prioritate spre producătorii comunitari existenți pentru a acoperi o eventuală penurie de aprovizionare.
(67)
Având în vedere nivelul redus de răspunsuri la chestionarele trimise și comentariile formulate de unicul utilizator care a cooperat, se concluzionează că o continuare a măsurilor nu ar avea un efect semnificativ asupra utilizatorilor.
5. Aspecte referitoare la concurență
(68)
Trebuie precizat că, în afară de cei doi producători comunitari, importurile originare din Thailanda, Slovenia (care, în perioada examinată, nu era încă membră a Comunității Europene), Africa de Sud și Republica Dominicană sunt în concurență pe piața comunitară. În caz de abrogare a măsurilor existente, este puțin probabil ca situația concurențială de pe piața comunitară să se amelioreze. Dimpotrivă, aceasta ar risca să excludă, cel puțin în parte, producătorii comunitari de pe piață, deoarece le-ar fi foarte dificil să își exercite activitățile la nivelul prețului practicat în prezent pentru furfuralul chinez. Ceilalți furnizori ar întâmpina, de asemenea, multe dificultăți pentru a concura cu produsul chinez. Prin urmare, nimic nu indică faptul că menținerea măsurilor ar avea un efect negativ asupra situației concurenței de pe piața comunitară.
6. Concluzie privind interesul Comunității
(69)
Din motivele de mai sus, se concluzionează că nu există motive în interesul Comunității care să împiedice prelungirea măsurilor antidumping.
H. DISPOZIȚIE FINALĂ
(70)
Toate părțile în cauză au fost informate despre faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora s-a preconizat recomandarea menținerii măsurilor antidumping existente aplicate importurilor de furfural originar din RPC. Nu s-a primit, în termenul acordat pentru prezentarea observațiilor ca urmare a acestei notificări, nici un comentariu de natură să modifice concluziile.
(71)
Rezultă că este necesară menținerea măsurilor antidumping în vigoare în prezent pentru importurile de furfural originar din RPC, adică a unui drept specific de 352 EUR pe tonă,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie un drept antidumping definitiv la importurile de furfural (denumit, de asemenea, „2-furaldehidă” sau „furfural”), clasificat la codul NC 2932 12 00, originar din Republica Populară Chineză.
(2) Valoarea dreptului aplicabil este de 352 EUR pe tonă.
(3) În caz de prejudiciu înainte de punerea în liberă circulație a mărfurilor, atunci când prețul plătit sau care trebuie să fie plătit se calculează proporțional, în scopul stabilirii valorii în vamă, în conformitate cu articolul 145 din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei (6), valoarea dreptului antidumping, calculată pe baza valorilor formulate la alineatul (2) din prezentul articol, se reduce cu un procentaj corespunzător prețului plătit sau care trebuie să fie plătit în mod efectiv.
(4) În absența unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de drepturi vamale.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Luxemburg, 25 aprilie 2005.