VERORDNUNG (EG) Nr. 1292/2007 DES RATES
vom 30. Oktober 2007
zur Einführung eines endgültigen Antidumpingszolls auf Einfuhren von Folien aus Polyethylenterephthalat mit Ursprung in Indien nach einer Überprüfung gemäß Artikel 11 Absatz 2 der Verordnung (EG) Nr. 384/96 des Rates und zur Einstellung einer teilweisen Interimsüberprüfung dieser Maßnahmen gemäß Artikel 11 Absatz 3 der Verordnung (EG) Nr. 384/96
DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION -
gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft,
gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 384/96 des Rates vom 22. Dezember 1995 über den Schutz gegen gedumpte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft gehörenden Ländern (1) („Grundverordnung“), insbesondere auf Artikel 11 Absätze 2 und 3,
auf Vorschlag der Kommission nach Anhörung des Beratenden Ausschusses,
in Erwägung nachstehender Gründe:
A. VERFAHREN
1. Geltende Maßnahmen
(1)
Mit der Verordnung (EG) Nr. 1676/2001 (2), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 1424/2006 (3), hat der Rat einen endgültigen Antidumpingzoll auf die Einfuhren von Folien aus Polyethylenterephthalat (PET) mit Ursprung in unter anderem Indien eingeführt. Bei den in den laufenden Überprüfungen untersuchten Maßnahmen handelt es sich um einen Wertzoll in Höhe von 0 % bis 18 % auf die Einfuhren von namentlich genannten Ausführern und in Höhe von 17,3 % auf die Einfuhren aller übrigen Unternehmen. Die Untersuchung, die zu der Verordnung (EG) Nr. 1676/2001 in der geänderten Fassung führte, wird als „Ausgangsuntersuchung“ bezeichnet.
(2)
Die im Zuge der Ausgangsuntersuchung eingeführten Maßnahmen gegenüber den Einfuhren aus Indien wurden mit der Verordnung (EG) Nr. 1975/2004 des Rates (4) auf Einfuhren von aus Brasilien und Israel versandten PET-Folien, ob als Ursprungserzeugnisse Brasiliens oder Israels angemeldet oder nicht, ausgeweitet.
(3)
Mit dem Beschluss 2001/645/EG (5) akzeptierte die Kommission die Verpflichtungsangebote von fünf indischen Herstellern mit Bezug auf die Ausgangsuntersuchung. Die Annahme dieser Verpflichtungen wurde mit dem Beschluss 2006/173/EG (6) widerrufen.
(4)
Mit der Verordnung (EG) Nr. 367/2006, zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 1124/2007 (7), führte der Rat einen endgültigen Ausgleichszoll auf Einfuhren von PET-Folien mit Ursprung in Indien ein. Die Maßnahmen wurden in Form eines Wertzolls eingeführt, der für die Einfuhren von einzelnen namentlich genannten Ausführern zwischen 7 % und 19,1 % lag und für die Einfuhren aller übrigen Unternehmen 19,1 % betrug. Die Untersuchung, die zu der Verordnung (EG) Nr. 367/2006 in der geänderten Fassung führte, wird als „frühere Antisubventionsuntersuchung“ bezeichnet.
2. Überprüfungsantrag
(5)
Am 23. Mai und am 3. Juli 2006 reichten die nachstehend genannten Gemeinschaftshersteller einen Antrag auf Überprüfung wegen des bevorstehenden Außerkrafttretens der geltenden Maßnahmen gemäß Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung sowie einen Antrag auf eine teilweise Interimsüberprüfung gemäß Artikel 11 Absatz 3 der Grundverordnung, die auf die Untersuchung des Dumpings bei Jindal Poly Films Limited („Jindal“) beschränkt war, ein: Du Pont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH und Nuroll SpA („Antragsteller“). Auf die Antragsteller entfällt ein erheblicher Teil der PET-Folienproduktion in der Gemeinschaft.
(6)
Die Antragsteller behaupteten und legten hinreichende Anscheinsbeweise dafür vor, dass a) ein Anhalten oder ein erneutes Auftreten von Dumping und Schädigung des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft wahrscheinlich ist und b) sich die Umstände hinsichtlich des Dumpings, die zu den Maßnahmen gegenüber Jindal geführt hatten, dauerhaft geändert haben.
3. Untersuchung
(7)
Die Kommission kam nach Anhörung des Beratenden Ausschusses zu dem Schluss, dass die Beweislage ausreichte, um zwei Überprüfungen einzuleiten: eine Überprüfung wegen des bevorstehenden Außerkrafttretens der Maßnahmen gemäß Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung („Auslaufüberprüfung“) und eine teilweise Interimsüberprüfung gemäß Artikel 11 Absatz 3 der Grundverordnung; folglich leitete sie diese beiden Überprüfungen mit der Veröffentlichung der entsprechenden Bekanntmachungen am 22. August 2006 (8) bzw. am 25. August 2006 (9) im Amtsblatt der Europäischen Union ein.
(8)
Die Interimsüberprüfung beschränkte sich auf die Untersuchung des Dumpingtatbestandes bei dem Unternehmen Jindal. Der Untersuchungszeitraum für beide Überprüfungen („UZÜ“) erstreckte sich vom 1. Juli 2005 bis zum 30. Juni 2006. Die Analyse der Entwicklungen, die für die Beurteilung der Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens oder erneuten Auftretens der Schädigung relevant sind, betraf den Zeitraum von 2003 bis zum Ende des UZÜ („Bezugszeitraum“).
4. Betroffene Parteien
(9)
Die Kommission unterrichtete die ausführenden Hersteller, die Vertreter des Ausfuhrlandes, die Gemeinschaftshersteller und die bekanntermaßen betroffenen Einführer und Verwender offiziell über die Einleitung der Auslaufüberprüfung. Bei beiden Überprüfungen erhielten die interessierten Parteien Gelegenheit, innerhalb der in den Einleitungsbekanntmachungen gesetzten Frist ihren Standpunkt schriftlich darzulegen und eine Anhörung zu beantragen.
(10)
Alle interessierten Parteien, die einen entsprechenden Antrag stellten und nachwiesen, dass besondere Gründe für ihre Anhörung sprachen, wurden gehört.
(11)
In der Bekanntmachung der Auslaufüberprüfung war aufgrund der großen Anzahl ausführender Hersteller von PET-Folien in Indien, die im Antrag genannt wurden, ein Stichprobenverfahren gemäß Artikel 17 der Grundverordnung vorgesehen. Damit die Kommission über die Notwendigkeit eines Stichprobenverfahrens entscheiden und gegebenenfalls eine Stichprobe bilden konnte, wurden alle ausführenden Hersteller aufgefordert, sich zu melden und die in der Einleitungsbekanntmachung genannten grundlegenden Informationen über ihre Tätigkeiten in Verbindung mit PET-Folien im UZÜ zu übermitteln. Sechs ausführende Hersteller in Indien waren zur Mitarbeit bereit. Von diesen sechs Herstellern wurden drei Unternehmen (Ester Industries Limited, Garware Polyester Limited und Jindal) für die Stichprobe ausgewählt und erhielten einen Fragebogen. Auf diese Unternehmen entfiel den Untersuchungsergebnissen zufolge das größte repräsentative Ausfuhrvolumen von PET-Folien, das gemäß Artikel 17 Absatz 1 der Grundverordnung in angemessener Weise in der zur Verfügung stehenden Zeit untersucht werden konnte.
(12)
Die Kommission sandte außerdem Fragebogen an alle anderen bekanntermaßen betroffenen Parteien und an alle Parteien, die sich innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Fristen selbst gemeldet hatten. Vier Gemeinschaftshersteller, die drei in die Stichprobe einbezogenen ausführenden Hersteller, ein Einführer/Verwender sowie vier Verwender füllten die Fragebogen vollständig aus.
(13)
Die Kommission holte alle Informationen ein, die sie für die Untersuchung von Dumping und Schädigung sowie der Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens oder Wiederauftretens von Dumping und Schädigung und der Frage, ob eine Aufrechterhaltung der Maßnahmen im Interesse der Gemeinschaft läge, benötigte, und überprüfte sie. Bei den folgenden interessierten Parteien wurden Kontrollbesuche durchgeführt:
a)
Gemeinschaftshersteller
-
DuPont Teijin Films, Luxemburg,
-
Mitsubishi Polyester Film GmbH, Deutschland,
-
Nuroll SpA, Italien,
-
Toray Plastics Europe, Frankreich.
b)
Ausführende Hersteller in Indien
-
Ester Industries Limited, Neu-Delhi,
-
Garware Polyester Limited, Aurangabad,
-
Jindal Poly Films Limited, Neu-Delhi.
c)
Verbundener Einführer/Verwender in der Gemeinschaft
-
Rexor SAS, Frankreich.
d)
Einführer/Verwender
-
Coverne SpA, Italien.
e)
Verwender
-
Safta SpA, Italien,
-
Metalvuoto SpA, Italien.
B. BETROFFENE WARE UND GLEICHARTIGE WARE
1. Betroffene Ware
(14)
Bei der betroffenen Ware handelt es sich um dieselbe Ware wie in der Ausgangsuntersuchung, d. h. um Folien aus Polyethylenterephthalat (PET) mit Ursprung in Indien, die gemeinhin unter den KN-Codes ex39206219 und ex39206290 eingereiht werden.
2. Gleichartige Ware
(15)
Wie die Ausgangsuntersuchung ergab auch diese Untersuchung, dass die in Indien hergestellten und auf dem indischen Inlandsmarkt verkauften PET-Folien und die aus Indien in die Gemeinschaft ausgeführten PET-Folien sowie die von den Gemeinschaftsherstellern produzierten und verkauften PET-Folien dieselben grundlegenden materiellen und technischen Eigenschaften aufweisen und denselben Verwendungszwecken zugeführt werden. Daher sind sie gleichartige Waren im Sinne des Artikels 1 Absatz 4 der Grundverordnung.
C. TEILWEISE INTERIMSÜBERPRÜFUNG: DUMPING
1. Normalwert
(16)
Zur Ermittlung des Normalwerts wurde zunächst für Jindal geprüft, ob die Inlandsverkäufe repräsentativ im Sinne des Artikels 2 Absatz 2 der Grundverordnung waren, d. h. ob sie mindestens 5 % der in die Gemeinschaft ausgeführten Verkaufsmenge der betroffenen Ware entsprachen.
(17)
Dann wurde für jeden Warentyp geprüft, ob die Inlandsverkäufe mindestens 5 % der in die Gemeinschaft ausgeführten Verkaufsmenge desselben Typs ausmachten.
(18)
Für die Warentypen, deren Inlandsverkäufe mindestens 5 % der Verkäufe desselben in die Gemeinschaft ausgeführten Typs entsprachen, wurde dann geprüft, ob hinreichende Mengen im normalen Handelsverkehr im Sinne des Artikels 2 Absatz 4 der Grundverordnung verkauft worden waren. Wenn das Volumen der Inlandsverkäufe eines Warentyps, die zu einem über den Produktionskosten liegenden Preis erfolgten, mehr als 80 % der gesamten Verkäufe jenes Warentyps ausmachte, stützte sich der Normalwert auf den tatsächlichen Inlandspreis, der als gewogener Durchschnitt ermittelt wurde. Wenn die gewinnbringenden Verkäufe eines Warentyps höchstens 80 %, aber nicht weniger als 10 % des gesamten Verkaufsvolumens ausmachten, wurde dem Normalwert der tatsächlich gezahlte Inlandspreis zugrunde gelegt, der als gewogener Durchschnitt allein der gewinnbringenden Inlandsverkäufe dieses Warentyps ermittelt wurde. Für Warentypen, bei denen weniger als 10 % der auf dem Inlandsmarkt abgesetzten Menge über den Stückkosten verkauft wurden, wurde davon ausgegangen, dass der betreffende Warentyp nicht im normalen Handelsverkehr verkauft worden war; in diesen Fällen musste der Normalwert gemäß Artikel 2 Absatz 3 der Grundverordnung rechnerisch bestimmt werden.
(19)
Für die Warentypen, bei denen die Inlandspreise des ausführenden Herstellers wegen mangelnder Repräsentativität oder unzureichender Verkäufe im normalen Handelsverkehr nicht für die Ermittlung des Normalwerts herangezogen werden konnten, wurde der Normalwert gemäß Artikel 2 Absätze 3 und 6 der Grundverordnung rechnerisch ermittelt auf der Grundlage der dem fraglichen ausführenden Hersteller entstandenen Fertigungskosten zuzüglich eines angemessenen Betrags für Vertriebs-, Verwaltungs- und Gemeinkosten („VVG-Kosten“) und Gewinne.
(20)
Die VVG-Kosten basierten auf den Kosten, die dem ausführenden Hersteller in Bezug auf seine als repräsentativ angesehenen Inlandsverkäufe der betroffenen Ware entstanden waren. Die Gewinnspanne des Unternehmens wurde auf der Grundlage der gewogenen durchschnittlichen Gewinnspanne der Warentypen festgesetzt, die auf dem Inlandsmarkt in ausreichenden Mengen im normalen Handelsverkehr verkauft wurden.
2. Ausfuhrpreis
(21)
Der überwiegende Teil der Ausfuhrverkäufe der betroffenen Ware in die Gemeinschaft während des UZÜ ging an unabhängige Abnehmer. Deshalb wurde der Ausfuhrpreis gemäß Artikel 2 Absatz 8 der Grundverordnung auf der Grundlage der tatsächlich gezahlten oder zu zahlenden Ausfuhrpreise ermittelt.
(22)
Einige der Ausfuhrverkäufe gingen an ein verbundenes Unternehmen in der Gemeinschaft. Dieses Unternehmen verkaufte die Waren nicht direkt weiter, sondern unterzog sie einer umfangreichen Weiterverarbeitung, so dass der Ausfuhrpreis der betroffenen Ware nicht auf der Grundlage des Weiterverkaufspreises des verarbeiteten Erzeugnisses ermittelt werden konnte (vgl. Artikel 2 Absatz 9). Die von Jindal dem mit ihm verbundenen Unternehmen in Rechnung gestellten Preise wurden mit den Preisen verglichen, die das Unternehmen im UZÜ seinen unabhängigen Abnehmern in der Gemeinschaft für dieselben Warentypen berechnete. Da sich die beiden Preise bei allen Warentypen entsprachen, wurde der Schluss gezogen, dass die Preise, die Jindal dem mit ihm verbundenen Unternehmen in der Gemeinschaft in Rechnung stellte, zuverlässig waren und für die Berechnung des Ausfuhrpreises herangezogen werden konnten.
3. Vergleich
(23)
Der Normalwert und der Ausfuhrpreis wurden auf der Stufe ab Werk miteinander verglichen. Im Interesse eines fairen Vergleichs wurden gemäß Artikel 2 Absatz 10 der Grundverordnung gebührende Berichtigungen für Abweichungen vorgenommen, die die Vergleichbarkeit der Preise beeinflussten. Sofern die entsprechenden Anträge gerechtfertigt und belegt waren, wurden Berichtigungen für Unterschiede bei Preisnachlässen und Rabatten, Transport-, Versicherungs-, Bereitstellungs-, Verlade- und Nebenkosten, Verpackungs- und Kreditkosten sowie Provisionen zugestanden.
(24)
Jindal beantragte ferner eine Berichtigung des Normalwerts für die gemäß der Advance-Licence-Regelung (Advance Licence Scheme, ALS) nicht erhobenen Zölle auf Einfuhren von Rohstoffen, die bei der Herstellung von Ausfuhrwaren eingesetzt werden. Im Rahmen der ALS können Rohstoffe zollfrei eingeführt werden, sofern das Unternehmen das Fertigerzeugnis in einer Menge und zu einem Wert wieder ausführt, die im Einklang mit den offiziell festgelegten Standard Input/Output Norms (SION) festgelegt werden. Einfuhren unter der ALS können entweder für die Herstellung von Ausfuhrwaren oder für inländische Vorleistungen für die Produktion dieser Waren verwendet werden. Das Unternehmen machte geltend, dass die Ausfuhren der betroffenen Ware in die Gemeinschaft dazu dienten, die Vorgaben der ALS in Bezug auf die eingeführten Rohstoffe zu erfüllen. Da das Unternehmen den Untersuchungsergebnissen zufolge im UZÜ ohnehin nicht gedumpt hatte, wurde keine Schlussfolgerung dahingehend gezogen, ob dieser Einwand berechtigt gewesen war, da dies für das Ergebnis der Überprüfung nicht von Belang gewesen wäre.
4. Dumpingspanne
(25)
Zur Ermittlung der Dumpingspanne wurde gemäß Artikel 2 Absatz 11 der Grundverordnung der gewogene durchschnittliche Normalwert mit dem gewogenen durchschnittlichen Ausfuhrpreis verglichen.
(26)
Der Vergleich ergab eine negative Dumpingspanne.
5. Dauerhafte Veränderung der Umstände
(27)
Im Einklang mit Artikel 11 Absatz 3 der Grundverordnung wurde auch geprüft, ob die im Laufe dieser Untersuchung getroffenen Feststellungen als dauerhaft angesehen werden konnten.
(28)
Bekanntlich wurde in zwei aufeinanderfolgenden Untersuchungen, die in die Verordnung (EG) Nr. 1676/2001 bzw. in die Verordnung (EG) Nr. 390/2005 des Rates (10) mündeten, festgestellt, dass Jindal nicht gedumpt hatte. Diese Feststellungen wurden in der laufenden Untersuchung bestätigt und es deutet nichts darauf hin, dass der Tatbestand des Nichtdumpings nicht von Dauer ist.
(29)
Nach Auffassung der Kommission führen die geltenden Maßnahmen in Bezug auf Jindal zu dem angestrebten Ergebnis und sollten daher unverändert aufrechterhalten werden.
D. UNTERSUCHUNG WEGEN BEVORSTEHENDEN AUSSERKRAFTTRETENS DER MASSNAHMEN
D.1. WAHRSCHEINLICHKEIT EINES ANHALTENS ODER ERNEUTEN AUFTRETENS DES DUMPINGS
1. Vorbemerkungen
(30)
Eurostat-Daten zufolge belief sich im UZÜ das aus Indien in die Gemeinschaft eingeführte Volumen der betroffenen Ware auf 23 472 Tonnen. Davon entfielen im UZÜ 97 % auf die drei Unternehmen der Stichprobe; Jindal allein exportierte rund 90 % des gesamten Volumens, das im UZÜ aus Indien in die Gemeinschaft ausgeführt wurde.
(31)
Im Untersuchungszeitraum (UZ) der Ausgangsuntersuchung (1. April 1999 bis 31. März 2000) betrug das Einfuhrvolumen aus Indien 50 590 Tonnen. Im UZ der früheren Antisubventionsuntersuchung (1. Oktober 2003 bis 30. September 2004) betrug das Einfuhrvolumen aus Indien 12 679 Tonnen.
2. Dumping von Einfuhren während des UZÜ
2.1. Vorbemerkung
(32)
Wie unter Randnummer 11 erläutert, bestand die Stichprobe aus drei ausführenden Herstellern. Für Jindal gelten die Feststellungen unter den Randnummern 16 bis 26.
2.2. Normalwert
(33)
Zur Ermittlung des Normalwerts für die Unternehmen Garware und Ester wurde zunächst geprüft, ob die von den beiden ausführenden Herstellern angegebenen Inlandsverkäufe repräsentativ im Sinne des Artikels 2 Absatz 2 der Grundverordnung waren, d. h. ob sie mindestens 5 % der angegebenen in die Gemeinschaft ausgeführten Verkaufsmenge der betroffenen Ware entsprachen.
(34)
Dann wurde für jeden Warentyp geprüft, ob die Inlandsverkäufe mindestens 5 % der in die Gemeinschaft ausgeführten Verkaufsmenge desselben Typs ausmachten.
(35)
Für die Warentypen, deren Inlandsverkäufe mindestens 5 % der Verkäufe desselben in die Gemeinschaft ausgeführten Typs entsprachen, wurde dann geprüft, ob hinreichende Mengen im normalen Handelsverkehr im Sinne des Artikels 2 Absatz 4 der Grundverordnung verkauft worden waren. Wenn das Volumen der Inlandsverkäufe eines Warentyps, die zu einem über den Produktionskosten liegenden Preis erfolgten, mehr als 80 % der gesamten Verkäufe jenes Warentyps ausmachte, stützte sich der Normalwert auf den tatsächlichen Inlandspreis, der als gewogener Durchschnitt ermittelt wurde. Wenn die gewinnbringenden Verkäufe eines Warentyps höchstens 80 %, aber nicht weniger als 10 % des gesamten Verkaufsvolumens ausmachten, wurde dem Normalwert der tatsächlich gezahlte Inlandspreis zugrunde gelegt, der als gewogener Durchschnitt allein der gewinnbringenden Inlandsverkäufe dieses Warentyps ermittelt wurde. Für Warentypen, bei denen weniger als 10 % der auf dem Inlandsmarkt abgesetzten Menge über den Stückkosten verkauft wurden, wurde davon ausgegangen, dass der betreffende Warentyp nicht im normalen Handelsverkehr verkauft worden war; in diesen Fällen musste der Normalwert gemäß Artikel 2 Absatz 3 der Grundverordnung rechnerisch bestimmt werden.
(36)
Für die Warentypen, bei denen die Inlandspreise des ausführenden Herstellers wegen mangelnder Repräsentativität oder unzureichender Verkäufe im normalen Handelsverkehr nicht für die Ermittlung des Normalwerts herangezogen werden konnten, wurde der Normalwert gemäß Artikel 2 Absätze 3 und 6 der Grundverordnung rechnerisch ermittelt auf der Grundlage der dem fraglichen ausführenden Hersteller entstandenen Fertigungskosten zuzüglich eines angemessenen Betrags für Vertriebs-, Verwaltungs- und Gemeinkosten („VVG-Kosten“) und Gewinne.
(37)
Die VVG-Kosten basierten auf den Kosten, die dem ausführenden Hersteller in Bezug auf seine als repräsentativ angesehenen Inlandsverkäufe der betroffenen Ware entstanden waren. Die Gewinnspanne des Unternehmens wurde auf der Grundlage der gewogenen durchschnittlichen Gewinnspanne der Warentypen festgesetzt, die auf dem Inlandsmarkt in ausreichenden Mengen im normalen Handelsverkehr verkauft wurden.
2.3. Ausfuhrpreis
(38)
Hinsichtlich der Bestimmung der Ausfuhrpreise sei daran erinnert, dass im Rahmen dieser Untersuchung festgestellt werden soll, ob bei einer Aufhebung der Maßnahmen das Dumping anhalten oder erneut auftreten würde. Vor diesem Hintergrund durfte sich die Kommission bei der Bestimmung der Ausfuhrpreise für die Dumpingberechnung nicht nur auf das bisherige Verhalten der Ausführer stützen, sondern musste auch der wahrscheinlichen künftigen Entwicklung der Ausfuhrpreise Rechnung tragen. Mit anderen Worten: Es musste geprüft werden, ob die bisherigen Ausfuhrpreise zuverlässige Anhaltspunkte für die künftig zu erwartenden Ausfuhrpreise liefern.
(39)
Da während eines Teils des UZÜ Preisverpflichtungen bestanden, wurde insbesondere geprüft, ob diese Preisverpflichtungen die Zuverlässigkeit der bisherigen Ausfuhrpreise für die Bestimmung des künftigen Ausfuhrverhaltens beeinträchtigt haben. Die Annahme dieser Preisverpflichtungen von Garware und Ester wurde am 9. März 2006 widerrufen, der UZÜ erstreckt sich jedoch auf den Zeitraum vom 1. Juli 2005 bis zum 30. Juni 2006. Den Untersuchungsergebnissen zufolge tätigten Garware und Ester ihre Ausfuhrgeschäfte im Rahmen der Preisverpflichtungen während des UZÜ zu Preisen die relativ nah am Mindesteinfuhrpreis (MEP) lagen, was Zweifel daran aufkommen lässt, ob diese Preise als dauerhaft angesehen werden können und unabhängig vom MEP festgelegt wurden. Unter Randnummer 28 der Verordnung (EG) Nr. 366/2006 des Rates (11) wurde bereits ähnlich argumentiert.
(40)
Bei Garware machten die Geschäfte, die während des UZÜ, aber nach dem Widerruf der Preisverpflichtung, getätigt wurden, rund 20 % des gesamten Ausfuhrvolumens aus und erfolgten auch kontinuierlich nach dem Widerruf der Preisverpflichtung. Angesichts der Mengen, die nach dem 8. März 2006 ausgeführt wurden, werden die Preise dieser Ausfuhren als aussagekräftige Hinweise darauf angesehen, wie Garware seine Preise ohne Verpflichtungen gestaltet hätte. Folglich wurde der Ausfuhrpreis für alle von Garware im gesamten UZÜ ausgeführten Mengen auf der Grundlage der Preise dieser Geschäfte berechnet.
(41)
Bei Ester machten die Geschäfte, die nach dem Widerruf der Preisverpflichtung getätigt wurden, rund 5 % des gesamten Ausfuhrvolumens aus und beschränkten sich auf einen sehr kurzen Zeitraum unmittelbar im Anschluss an den Widerruf. Aus diesem Grund können die Preise dieser Geschäfte nicht als repräsentativ für die Ausfuhrpreise angesehen werden, die das Unternehmen ohne Preisverpflichtung in Rechnung gestellt hätte. Unter Randnummer 39 wurde bereits darauf hingewiesen, dass die von Ester vor dem Widerruf in Rechnung gestellten Preise für Ausfuhren in die Gemeinschaft sehr nahe am MEP lagen. Zudem ergab die Untersuchung, dass die Preise der Ausfuhren von Ester in andere Drittländer sowohl im gewogenen Durchschnitt als auch für die einzelnen Warentypen erheblich niedriger waren als die Preise der Ausfuhren in die Gemeinschaft, so dass ohne Verpflichtungen die Preise der Ausfuhren in die Gemeinschaft wahrscheinlich an die Preise der Ausfuhren der entsprechenden Warentypen in andere Drittländer angeglichen würden. Aus diesem Grund wurde der Schluss gezogen, dass in dieser Auslaufüberprüfung die Preise der Ausfuhren von Ester in die Gemeinschaft nicht zur Ermittlung zuverlässiger Ausfuhrpreise im Sinne des Artikels 2 Absatz 8 der Grundverordnung herangezogen werden konnten. Da Ester die betroffene Ware im UZÜ in erheblichen Mengen auf dem Weltmarkt verkaufte, wurde beschlossen, den Ausfuhrpreis auf der Basis der Preise zu ermitteln, die in allen Drittländern für die Typen gezahlt wurden oder zu zahlen waren, die während des Zeitraums des UZÜ in die Gemeinschaft verkauft wurden, in dem die Preisverpflichtung galt. Für den Teil des UZÜ, der auf den Widerruf der Preisverpflichtung folgte, wurde der Ausfuhrpreis anhand der tatsächlich in der Gemeinschaft gezahlten oder zu zahlenden Preise ermittelt.
2.4. Vergleich
(42)
Der Normalwert und der Ausfuhrpreis wurden auf der Stufe ab Werk miteinander verglichen. Im Interesse eines fairen Vergleichs wurden gemäß Artikel 2 Absatz 10 der Grundverordnung gebührende Berichtigungen für Abweichungen vorgenommen, die die Vergleichbarkeit der Preise beeinflussten. Sofern die entsprechenden Anträge gerechtfertigt und belegt waren, wurden Berichtigungen für Unterschiede bei Transport-, Versicherungs-, Bereitstellungs-, Verlade- und Nebenkosten, Provisionen, Verpackungs- und Kreditkosten zugestanden.
(43)
Die ausführenden Hersteller beantragten ferner für eine begrenzte Anzahl von Ausfuhrgeschäften eine Berichtigung des Ausfuhrpreises gemäß Artikel 2 Absatz 10 Buchstabe k der Grundverordnung für die im Rahmen der „Duty-Entitlement-Passbook“-Regelung („DEPB-Regelung“) auf Nachausfuhrbasis entstandenen Vorteile. Im Rahmen dieser Regelung können die bei der Ausfuhr der betroffenen Ware ausgestellten Gutschriften gegen die Einfuhrabgaben beliebiger Waren aufgerechnet oder aber ohne weiteres an andere Unternehmen verkauft werden. Außerdem müssen die eingeführten Waren nicht ausschließlich zur Herstellung der Ausfuhrware verwendet werden. Die Hersteller wiesen nicht nach, dass die Vorteile aus der DEPB-Regelung auf Nachausfuhrbasis die Vergleichbarkeit der Preise beeinflussten, und insbesondere nicht, dass die Abnehmer auf dem Inlandsmarkt wegen der DEPB-Vorteile durchgehend andere Preise zahlten. Daher wurde der Antrag zurückgewiesen.
2.5. Dumpingspanne
(44)
Zur Ermittlung der Dumpingspanne wurde gemäß Artikel 2 Absatz 11 der Grundverordnung der gewogene durchschnittliche Normalwert mit dem gewogenen durchschnittlichen Ausfuhrpreis verglichen. Basierten die Ausfuhrpreise auf den Preisen der Ausfuhren in Drittländer, wurden je Warentyp entsprechende cif-Werte errechnet, und zwar auf der Grundlage des Ab-Werk-Preises der Ausfuhren in Drittländer zuzüglich der gewogenen durchschnittlichen Differenz zwischen dem Ab-Werk-Preis und dem cif-Preis der Ausfuhren in die Gemeinschaft.
(45)
Der Vergleich ergab eine Dumpingspanne zwischen 15 % und 25 %. Es sei daran erinnert, dass für Jindal eine negative Dumpingspanne festgestellt wurde (vgl. Randnummer 26).
3. Einfuhrentwicklung im Falle des Außerkrafttretens der Maßnahmen
3.1. Ungenutzte Produktionskapazitäten
(46)
Die Kapazitätsreserven aller bekannten indischen Ausführer während des UZÜ betrugen schätzungsweise 32 000 Tonnen. Davon entfielen jedoch ungefähr 25 000 Tonnen auf indische Ausführer, die einem Antidumpingzoll von 0 % unterlagen. Ein Außerkrafttreten der Antidumpingmaßnahmen dürfte die Ausfuhrpolitik dieser Unternehmen nur geringfügig beeinflussen. Nur etwa 7 000 Tonnen entfielen demnach auf indische Ausführer mit einem Antidumpingzoll über 0 %. Diese Kapazitätsreserve, die im UZÜ ungefähr 30 % des gesamten Einfuhrvolumens der betroffenen Ware aus Indien in die Gemeinschaft und 3 % des Gemeinschaftsverbrauchs entsprach, könnte bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen für Ausfuhren in die Gemeinschaft genutzt werden.
3.2. Anreize zur Umleitung der Verkäufe in die Gemeinschaft
(47)
Ein Typenvergleich ergab, dass für die indischen Ausführer der Stichprobe mit einer Dumpingspanne über 0 % die Preise der Ausfuhren in Drittländer im UZÜ 20 % bis 30 % niedriger waren als die Preise ihrer Ausfuhren in die Gemeinschaft. Die Mengen, die die beiden Ausführer in nicht zur EU gehörende Länder verkauften, machten 80 % bis 90 % ihrer gesamten Ausfuhrverkäufe aus. Es wurde daher die Auffassung vertreten, dass die Preise der Ausfuhren in andere Drittländer als Hinweis auf das im Falle des Außerkrafttretens der Maßnahmen anzunehmende Preisniveau der Ausfuhrverkäufe in die Gemeinschaft angesehen werden können.
(48)
Einige der weltweit größten Ausfuhrmärkte für PET-Folien sind durch hohe Zölle geschützt. So unterliegen vor allem Einfuhren von PET-Folien aus Indien in die USA Antidumpingzöllen zwischen 2,32 % und 24,11 % und Ausgleichszöllen, die je nach Ausführer zwischen 9 % und 25,27 % liegen.
3.3. Schlussfolgerung
(49)
Es wird daher der Schluss gezogen, dass angesichts der Preisniveaus, der Kapazitätsreserven und der beschriebenen Anreize bei einem Außerkrafttreten der Antidumpingmaßnahmen i) ein Anhalten des Dumpings und ii) eine Zunahme des Ausfuhrvolumens in die Gemeinschaft wahrscheinlich sind.
D.2. DEFINITION DES WIRTSCHAFTSZWEIGS DER GEMEINSCHAFT
(50)
Vier Gemeinschaftshersteller (Dupont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH, Nuroll SPA und Toray Plastics Europe) arbeiteten uneingeschränkt an der Untersuchung mit. Im UZÜ entfielen rund 95 % der Gemeinschaftsproduktion auf diese Hersteller. Sie bilden somit den Wirtschaftszweig der Gemeinschaft im Sinne des Artikels 4 Absatz 1 und des Artikels 5 Absatz 4 der Grundverordnung.
(51)
Seit der Ausgangsuntersuchung hat sich die Lage der Gemeinschaftsproduktion von PET-Folien verändert. Kodak Industrie, Frankreich, hat seine PET-Folien-Produktion in der Gemeinschaft aufgegeben und 3M hat seine Produktion auf I.T.P. SPA, Italien, übertragen, das seine Produktionsanlagen auf neue und andere Produkte umstellt. Nicht zu vergessen, dass mit dem Beitritt der Tschechischen Republik zur Europäischen Union am 1. Mai 2004 das Unternehmen Fatra a.s. (mit Sitz in der Tschechischen Republik) Teil der Gemeinschaftsproduktion ist.
D.3. LAGE AUF DEM GEMEINSCHAFTSMARKT
1. Gemeinschaftsverbrauch
(52)
Der Gemeinschaftsverbrauch insgesamt wurde anhand der Eurostat-Einfuhrstatistiken, der Verkäufe des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft in der Gemeinschaft und der Verkäufe anderer Gemeinschaftshersteller ermittelt.
Tabelle 1
Gemeinschaftsverbrauch
2003
2004
2005
UZÜ (1.7.2005-30.6.2006)
Menge (in Tonnen)
253 890
250 231
251 612
257 177
Index (2003 = 100)
100
99
99
101
(53)
Gegenüber 2003 nahm der Verbrauch im UZÜ um 1 % bzw. mehr als 3 000 Tonnen zu.
2. Einfuhren aus Indien, Brasilien und Israel: Menge, Marktanteil und Einfuhrpreise
(54)
Die Menge der Einfuhren aus Indien in die Gemeinschaft stieg zwischen 2003 und dem UZÜ um 86 %, der Marktanteil vergrößerte sich von 5 % auf 9 %, während die Preise um 12 % fielen. Die Angaben stützen sich auf Eurostat-Statistiken.
Tabelle 2
Einfuhren aus Indien
2003
2004
2005
UZÜ (1.7.2005-30.6.2006)
Menge (in Tonnen)
12 597
15 972
23 912
23 472
Index (2003 = 100)
100
127
190
186
Marktanteil
5 %
6 %
10 %
9 %
Preis (EUR/Tonne)
2 005
1 890
1 866
1 755
Index (2003 = 100)
100
94
93
88
(55)
Nach der Ausweitung der für Einfuhren aus Indien geltenden Antidumpingzölle auf die Einfuhren aus Brasilien und Israel, mit denen, wie unter Randnummer 2 beschrieben, die Maßnahmen umgangen wurden, haben diese beiden Länder ihre Einfuhren deutlich zurückgefahren. Die Preise für PET-Folien mit Ursprung in diesen Ländern schnellten nach Einführung der Anti-Umgehungsmaßnahmen um 219 % in die Höhe.
Tabelle 3
Einfuhren aus Brasilien und Israel
2003
2004
2005
UZÜ (1.7.2005-30.6.2006)
Menge (in Tonnen)
6 855
5 527
271
419
Index (2003 = 100)
100
91
5
6
Marktanteil
2 %
2 %
0 %
0 %
Preis (EUR/Tonne) Quelle: Eurostat
1 581
1 741
4 170
3 461
Index (2003 = 100)
100
110
264
219
(56)
Es sei jedoch darauf hingewiesen, dass den Ergebnissen dieser Untersuchung zufolge Jindal nicht gedumpt hat und dass für andere Unternehmen (namentlich Flex Industries Limited und Polyplex Corporation Limited) in früheren Untersuchungen ebenfalls kein Dumping festgestellt wurde. In der laufenden Untersuchung werden daher nur gedumpte Einfuhren aus Indien und Einfuhren, mit denen die Antidumpingmaßnahmen umgangen wurden, berücksichtigt. Wie aus Tabelle 4 ersichtlich, gingen die gedumpten Einfuhren aus Indien sowie die Einfuhren, die Anti-Umgehungszöllen unterlagen, zwischen 2003 und dem UZÜ um 70 % zurück. Dieser Einbruch ist weitgehend auf die Einführung der Anti-Umgehungsmaßnahmen gegenüber den Einfuhren aus Brasilien und Israel zurückzuführen.
Tabelle 4
Einfuhren aus Indien, Brasilien und Israel (insgesamt)
2003
2004
2005
UZÜ (1.7.2005-30.6.2006)
Menge (in Tonnen)
10 383
8 881
3 618
2 766
Index (2003 = 100)
100
86
35
27
Marktanteil
4 %
4 %
1 %
1 %
Preis (EUR/Tonne)
1 855
1 852
1 891
1 785
Quelle: Eurostat-Daten und Angaben der Unternehmen.
3. Einfuhren aus anderen Drittländern
(57)
Die Einfuhren aus anderen Drittländern stiegen im Bezugszeitraum um 24 % (von rund 62 000 Tonnen im Jahr 2003 auf rund 77 000 Tonnen im UZÜ); gleichzeitig vergrößerte sich der Anteil dieser Einfuhren am Gemeinschaftsmarkt um 5 Prozentpunkte (von 25 % auf 30 %). Die wichtigsten Einfuhrländer waren Südkorea, die Vereinigten Staaten, Thailand und die Vereinigten Arabischen Emirate. Der Durchschnittspreis pro Tonne fiel zwischen 2003 und dem UZÜ um 11 %. Die Angaben stützen sich auf Eurostat-Statistiken.
Tabelle 5
Land
2003
2004
2005
UZÜ (1.7.2005-30.6.2006)
Südkorea
Einfuhren
(in Tonnen)
25 895
23 983
22 225
23 878
Index (2003 = 100)
100
93
86
92
Marktanteil
10 %
10 %
9 %
9 %
Preis (EUR/Tonne)
2 137
2 146
2 239
2 098
USA
Einfuhren
14 611
18 636
20 544
13 432
Index (2003 = 100)
100
128
141
92
Marktanteil
6 %
7 %
8 %
5 %
Preis (EUR/Tonne)
7 575
6 067
4 974
6 690
Thailand
Einfuhren
2 858
6 511
8 647
8 647
Index (2003 = 100)
100
228
303
303
Marktanteil
1 %
3 %
3 %
3 %
Preis (EUR/Tonne)
1 742
1 764
1 811
1 758
Vereinigte Arabische Emirate
Einfuhren
(in Tonnen)
1
26
2 478
5 898
Index (2004 = 100)
100
9 422
22 427
Marktanteil
0 %
1 %
2 %
Preis (EUR/Tonne)
2 872
1 854
1 790
Insgesamt Südkorea, USA, Thailand und Vereinigte Arabische Emirate
Einfuhren
(in Tonnen)
43 366
49 157
53 894
51 855
Index (2003 = 100)
100
80
100
110
Marktanteil
17 %
20 %
21 %
20 %
Alle Länder außer Indien, Brasilien und Israel
Einfuhren
(in Tonnen)
62 300
65 683
74 191
77 054
Index (2003 = 100)
100
105
119
124
Marktanteil
25 %
26 %
30 %
30 %
Preis
Gewogener Durchschnittspreis
(EUR/Tonne)
3 848
3 756
3 431
3 428
Index
100
98
90
89
4. Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft
(58)
Gemäß Artikel 3 Absatz 5 der Grundverordnung prüfte die Kommission alle Wirtschaftsfaktoren und -indizes, die die Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft beeinflussten.
4.1. Produktion, Produktionskapazität und Kapazitätsauslastung
(59)
Im Bezugszeitraum blieb die Produktionskapazität unverändert bei rund 190 000 Tonnen, während Produktion und Kapazitätsauslastung um 4 % zurückgingen.
Tabelle 6
2003
2004
2005
UZÜ (1.7.2005-30.6.2006)
Produktion (in Tonnen)
176 682
175 465
165 348
168 875
Index (2003 = 100)
100
99
94
96
Kapazität (in Tonnen)
190 694
185 863
186 721
189 832
Index (2003 = 100)
100
97
98
100
Kapazitätsauslastung
93 %
94 %
89 %
89 %
Index (2003 = 100)
100
101
96
96
4.2. Lagerbestände
(60)
Die Lagerbestände der betroffenen Ware sanken zwischen 2003 und 2004 von 23 929 Tonnen auf 22 241 Tonnen, wuchsen 2005 wieder an, um im UZÜ auf 21 272 Tonnen zurückzugehen. Der Abbau der Lagerbestände war im Wesentlichen eine Folge des Produktionsrückgangs.
Tabelle 7
Lagerbestände
2003
2004
2005
UZÜ (1.7.2005-30.6.2006)
Tonnen
23 929
22 241
23 209
21 272
Index (2003 = 100)
100
93
97
89
4.3. Volumen der Verkäufe an unabhängige Abnehmer in der Gemeinschaft und Marktanteil
(61)
Das vom Wirtschaftszweig der Gemeinschaft an unabhängige Abnehmer auf dem Gemeinschaftsmarkt abgesetzte Volumen ging zwischen 2003 und 2005 um 5 % von 142 755 Tonnen auf 135 956 Tonnen zurück; von 2005 bis zum UZÜ nahmen die Verkäufe wieder leicht zu, erreichten aber nur 98 % des Verkaufsvolumens von 2003. Die Verkäufe an verbundene Unternehmen sind mit 200 bis 300 Tonnen/pro Jahr im Bezugszeitraum zu vernachlässigen. Der Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft schrumpfte zwischen 2003 und dem UZÜ um 2 Prozentpunkte.
Tabelle 8
2003
2004
2005
UZÜ (1.7.2005-30.6.2006)
Verkaufsmenge (Tonnen)
142 755
144 282
135 956
139 212
Index (2003 = 100)
100
101
95
98
Marktanteil am Gesamtverbrauch
56 %
58 %
54 %
54 %
4.4. Verkaufspreise und Kosten
(62)
Die Stückpreise fielen im Bezugszeitraum um 2 %: von 2 891 EUR/Tonne 2003 auf 2 819 EUR/Tonne im UZÜ, gleiches gilt für die Durchschnittskosten pro Tonne, die von 3 216 EUR/Tonne 2003 auf 3 137 EUR/Tonne im UZÜ sanken. Trotz eines massiven Anstiegs der Durchschnittskosten bei den meisten Rohstoffen (aufgrund der Explosion der Ölpreise) wurden die Stückkosten gesenkt. Die Zahlen zeigen, dass der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft keine kostendeckenden Verkaufspreise verlangen konnte, wollte er nicht zu viele Marktanteile verlieren.
Tabelle 9
2003
2004
2005
UZÜ (1.7.2005-30.6.2006)
Gewogener Durchschnittspreis
(EUR/Tonne)
2 891
2 865
2 929
2 819
Index
100
99
101
98
Gewogene Durchschnittskosten
(EUR/Tonne)
3 216
3 112
3 152
3 137
Index (2003 = 100)
100
97
98
98
4.5. Wachstum
(63)
Der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft büßte auf einem leicht wachsenden Markt im Bezugszeitraum Marktanteile ein.
4.6. Beschäftigung, Produktivität und Löhne
(64)
Die Beschäftigung im Wirtschaftszweig der Gemeinschaft sank von 2003 bis zum UZÜ um 13 %. Obwohl der Durchschnittslohn je Beschäftigten um 5 % zunahm, gelang es durch Rationalisierungsmaßnahmen die Produktivität je Beschäftigten um 9 % zu steigern. Damit sanken die Arbeitskosten pro Tonne um 4 %.
Tabelle 10
2003
2004
2005
UZÜ (1.7.2005-30.6.2006)
Beschäftigung
2 263
2 112
2 027
1 978
Index (2003 = 100)
100
93
90
87
Produktivität (in Tonnen je Beschäftigten)
78
83
82
85
Index (2003 = 100)
100
106
104
109
Löhne (in 1 000 EUR)
138 876
132 916
129 098
127 375
Index (2003 = 100)
100
96
93
92
Durchschnittlohn je Beschäftigten
61 362
62 922
63 669
64 407
Index (2003 = 100)
100
103
104
105
Löhne je produzierte Tonne (in EUR)
786
758
781
754
Index (2003 = 100)
100
96
99
96
4.7. Rentabilität und Kapitalrendite
(65)
Die Rentabilität ist Ausdruck der Gewinne, die mit dem Verkauf der betroffenen Ware in der Gemeinschaft erzielt wurden. Die Kapitalrendite wurde auf der Grundlage der Gesamtkapitalrentabilität berechnet.
(66)
Rentabilität und Kapitalrendite der Verkäufe der betroffenen Ware an unabhängige Abnehmer in der Gemeinschaft blieben im Bezugszeitraum trotz eines schwachen Aufwärtstrends in den Jahren 2004 und 2005 negativ. Im UZÜ waren Rentabilität und Kapitalrendite mit - 11 % bzw. - 3,1 % besonders niedrig, nachdem sie nach 2005 nochmals zurückgegangen waren.
Tabelle 11
2003
2004
2005
UZÜ (1.7.2005-30.6.2006)
Rentabilität
-11,2 %
-8,6 %
-7,6 %
-11,3 %
Index (2003=100)
- 100
-77
-68
- 101
Kapitalrendite (RoI)
-2,6 %
-2,1 %
-1,9 %
-3,1 %
Index (2003 = 100)
- 100
-81
-75
- 118
4.8. Cashflow
(67)
Vor allem im UZÜ nahm der Cashflow eine negative Entwicklung.
Tabelle 12
2003
2004
2005
UZÜ (1.7.2005-30.6.2006)
Cashflow (in 1 000 EUR)
35 305
34 690
21 980
15 128
Index (2003 = 100)
100
98
62
43
4.9. Investitionen und Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten
Tabelle 13
2003
2004
2005
UZÜ (1.7.2005-30.6.2006)
Investitionen (in 1 000 EUR)
21 745
18 131
16 772
17 724
Index (2003=100)
100
83
77
82
(68)
Zwischen 2003 und dem UZÜ sanken die Investitionen in die Produktion von PET-Folien um 18 %. Im UZÜ erhöhte sich der Wert der Investitionen gegenüber den Zahlen von 2005 zwar wieder um 6 %, blieb jedoch unter dem Wert von 2003. Die Untersuchung ergab, dass die Investitionen vor allem der Verbesserung der Produktqualität und der Aufrechterhaltung der Produktionskapazität dienten.
(69)
Das niedrige Investitionsniveau lässt sich weitgehend dadurch erklären, dass die Mutterunternehmen des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft offensichtlich nicht in unrentable Tätigkeiten wie die Produktion von PET-Folien in Europa investieren bzw. keine Garantien für solche Investitionen übernehmen wollten.
4.10. Höhe der Dumpingspanne und Erholung von bisherigem Dumping
(70)
Bei der Untersuchung der Höhe der Dumpingspanne wird der Tatsache Rechnung getragen, dass bereits Maßnahmen in Kraft sind, die schädigendes Dumping beseitigen sollen. Die verfügbaren Informationen deuten darauf hin, dass einer der ausführenden Hersteller der Stichprobe nach wie vor gedumpte Ware in die Gemeinschaft einführt. Die Dumpingspanne war zwar hoch, ist aber im UZÜ ohne schwerwiegende Folgen für die Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft geblieben, da der Marktanteil der gedumpten Einfuhren aus Indien und der Einfuhren, mit denen die Antidumpingmaßnahmen umgangen wurden, lediglich 1 % des Gemeinschaftsverbrauchs ausmachten. Jindal hat sicherlich zur Verschlechterung der Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft beigetragen. Es sei aber auch darauf hingewiesen, dass, auch ohne die Einfuhren von Jindal, der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft nicht in der Lage gewesen wäre, sich nach der Einführung von Maßnahmen im Jahr 2001 von früherem Dumping zu erholen, da die Maßnahmen umgangen, entsprechende Gegenmaßnahmen erst Ende 2004 eingeführt und die unzureichenden Preisverpflichtungen erst im vergangenen Jahr widerrufen wurden. Ferner war bekanntlich vor der Einführung der Anti-Umgehungsmaßnahmen und des Widerrufs der Preisverpflichtungen das Volumen der gedumpten Einfuhren aus Indien dreimal so hoch wie im UZÜ.
5. Schlussfolgerung zur Lage auf dem Gemeinschaftsmarkt
(71)
Das Volumen des Gemeinschaftsverbrauchs an PET-Folien stieg um 1 %, während das Absatzvolumen des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft um 2 % zurückging.
(72)
Die wirtschaftliche Situation des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft verschlechterte sich im Hinblick auf die meisten Schadensfaktoren: Produktion, Produktionskapazität und Kapazitätsauslastung (- 4 %), Verkaufsmenge (- 2 %) und -wert (- 5 %), Marktanteil (- 2 Prsozentpunkte), Cashflow und Rentabilität, Investitionen und Kapitalrendite.
(73)
Die Strukturanpassungen des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft in Form von Arbeitsplatzabbau, Kostensenkungen und einer Steigerung der Produktivität je Beschäftigten konnten den Anstieg der Rohstoffpreise im Bezugszeitraum nicht ausgleichen. Die Produktionskosten lagen über den Verkaufspreisen. Hinzu kamen die niedrigen Preise der gedumpten Einfuhren aus Indien und der Einfuhren aus anderen Ländern, mit denen die Antidumpingmaßnahmen umgangen wurden. Der Preisdruck auf den Wirtschaftszweig der Gemeinschaft wurde aber auch teilweise durch die Einfuhren von Jindal verursacht, die zwar im UZÜ nicht gedumpt waren, auf die aber rund 90 % der gesamten Einfuhren von PET-Folien aus Indien entfielen.
(74)
Wie die obigen Ausführungen zeigen, befindet sich der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft nach wie vor in einer prekären Lage und eine Zunahme der gedumpten Einfuhren würde aller Wahrscheinlichkeit nach diese Lage noch verschlimmern.
D.4. WAHRSCHEINLICHKEIT EINES ANHALTENS ODER ERNEUTEN AUFTRETENS DER SCHÄDIGUNG
(75)
Wie bereits gesagt, ist die Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft nach wie vor schwierig. Sollten die Antidumpingmaßnahmen außer Kraft treten, werden die gedumpten Einfuhren stark zunehmen. Unter Randnummer 46 wurde bereits darauf hingewiesen, dass die indischen Ausführer, die bereits Antidumpingzöllen unterliegen, ihr Ausfuhrvolumen noch beträchtlich erhöhen können und wie unter Randnummer 48 erwähnt, sind einige der weltweit größten Ausfuhrmärkte für PET-Folien, insbesondere die USA, durch hohe Zölle geschützt.
(76)
Bei einem Außerkrafttreten der Antidumpingmaßnahmen könnten die gedumpten Einfuhren aus Indien die Preise auf dem Gemeinschaftsmarkt stark unter Druck setzen. Ein erneutes Auftreten der Schädigung wäre daher sehr wahrscheinlich.
(77)
Müsste der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft eine weitere Zunahme der Einfuhren aus Indien zu gedumpten Preisen hinnehmen, würde dies in Anbetracht der geschilderten Umstände seine finanzielle Lage weiter verschlechtern. Daher wird der Schluss gezogen, dass bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen gegenüber Indien der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft aller Wahrscheinlichkeit nach erneut geschädigt würde.
D.5. GEMEINSCHAFTSINTERESSE
(78)
Gemäß Artikel 21 der Grundverordnung wurde geprüft, ob eine Aufrechterhaltung der geltenden Antidumpingmaßnahmen dem Interesse der Gemeinschaft insgesamt zuwiderliefe.
(79)
Dabei wurden, wie in Artikel 21 der Grundverordnung vorgeschrieben, alle auf dem Spiel stehenden Interessen berücksichtigt, d. h. die Interessen des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft, der Einführer und der Verwender der betroffenen Ware.
(80)
Es sei daran erinnert, dass den Ergebnissen der Ausgangsuntersuchung zufolge die Einführung von Maßnahmen dem Interesse der Gemeinschaft nicht zuwiderlief. Da es sich bei dieser Untersuchung um eine Überprüfung handelt und somit eine Situation analysiert wurde, in der bereits Antidumpingmaßnahmen galten, ist es ferner möglich zu bewerten, inwieweit die geltenden Antidumpingmaßnahmen die betroffenen Parteien über Gebühr beeinträchtigt haben.
(81)
Es wurde daher geprüft, ob trotz der Schlussfolgerungen zur Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens von Dumping und Schädigung zwingende Gründe dafür sprachen, dass in diesem besonderen Fall die Aufrechterhaltung der Maßnahmen dem Gemeinschaftsinteresse zuwiderliefe.
(82)
Um die voraussichtlichen Auswirkungen einer Einführung von Maßnahmen oder eines Verzichts auf Maßnahmen zu bewerten, holte die Kommission Informationen von allen Parteien ein, die bekanntermaßen betroffen waren oder sich selbst bei der Kommission gemeldet hatten. Dementsprechend schickte sie Fragebogen an den Wirtschaftszweig der Gemeinschaft, an neun unabhängige Einführer und an 23 Verwender. Darüber hinaus nahm die Kommission Kontakt zu allen bekannten Gemeinschaftsherstellern auf, die die für die Einstufung als mitarbeitendes Unternehmen verlangten Informationen nicht vorgelegt hatten, um grundlegende Angaben über ihre Produktion und ihre Verkäufe einzuholen.
1. Auswirkungen auf den Wirtschaftszweig der Gemeinschaft
(83)
Bekanntlich ist der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft weiterhin gefährdet (vgl. Randnummern 58 bis 74).
(84)
Die Fortsetzung von Maßnahmen dürfte die Verzerrung des Marktes und den Druck auf die Preise verringern. Die Maßnahmen würden den Wirtschaftszweig der Gemeinschaft in die Lage versetzen, sein Absatzvolumen zumindest aufrechtzuerhalten und von Größenvorteilen zu profitieren.
(85)
Sollten hingegen die Antidumpingmaßnahmen außer Kraft treten, wird sich die finanzielle Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft wahrscheinlich nicht bessern, und sich unter Umständen sogar noch weiter verschlechtern. Der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft leidet besonders unter Einnahmenverlusten aufgrund gedrückter Preise und rückläufiger Marktanteile.
(86)
Deshalb läge die Aufrechterhaltung der Antidumpingmaßnahmen im Interesse des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft.
2. Auswirkungen auf Einführer und Verwender
(87)
Lediglich ein Einführer/Verwender und vier Verwender arbeiteten bei der Untersuchung mit und übermittelten vollständige Fragebogenantworten. Auf sie entfallen 16,3 % des gesamten Gemeinschaftsverbrauchs an PET-Folien; ihren Angaben zufolge dürfte sich eine Verlängerung der Antidumpingmaßnahmen nicht wesentlich auf ihre Unternehmen auswirken.
3. Schlussfolgerung zum Interesse der Gemeinschaft
(88)
Aus dem oben Gesagten ergibt sich, dass die Einführung von Maßnahmen keine bzw. keine nennenswerten negativen Auswirkungen auf die Lage der Verwender und Einführer der betroffenen Ware hätte.
(89)
Daher wird der Schluss gezogen, dass keine zwingenden Gründe des Gemeinschaftsinteresses gegen eine Fortsetzung der Antidumpingmaßnahmen sprechen.
E. ANTIDUMPINGMASSNAHMEN
(90)
Alle Parteien wurden über die wesentlichen Tatsachen und Erwägungen unterrichtet, auf deren Grundlage beabsichtigt wurde, die Aufrechterhaltung der geltenden Maßnahmen zu empfehlen. Es wurde ihnen ferner eine Frist zur Stellungnahme eingeräumt.
(91)
Ausgehend von den vorgenannten Tatsachen und Erwägungen wird der Schluss gezogen, dass die auf Jindal beschränkte teilweise Interimsüberprüfung gemäß Artikel 11 Absatz 3 der Grundverordnung eingestellt und der infolge der Ausgangsuntersuchung eingeführte Antidumpingzoll von 0 % auf Einfuhren von PET-Folien, die von Jindal hergestellt und in die Europäische Gemeinschaft ausgeführt wurden, aufrechterhalten werden sollten.
(92)
In Bezug auf die Auslaufüberprüfung gemäß Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung sollten angesichts der getroffenen Feststellungen die Antidumpingmaßnahmen gegenüber Einfuhren von PET-Folien mit Ursprung in Indien aufrechterhalten werden -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
Die teilweise Interimsüberprüfung der Antidumpingmaßnahmen gegenüber Einfuhren von Folien aus Polyethylenterephthalat (PET) mit Ursprung unter anderem in Indien, die gemeinhin unter den KN-Codes ex39206219 und ex39206290 eingereiht werden, wird, soweit sie den indischen ausführenden Hersteller Jindal Poly Films Limited betrifft, eingestellt.
Artikel 2
(1) Auf die Einfuhren von Folien aus Polyethylenterephthalat (PET), mit Ursprung in Indien, die unter den KN-Codes ex39206219 (TARIC-Codes 3920621903, 3920621906, 3920621909, 3920621913, 3920621916, 3920621919, 3920621923, 3920621926, 3920621929, 3920621933, 3920621936, 3920621939, 3920621943, 3920621946, 3920621949, 3920621953, 3920621956, 3920621959, 3920621963, 3920621969, 3920621976, 3920621978 und 3920621994) und ex39206290 (TARIC-Codes 3920629033 und 3920629094 eingereiht werden, wird ein endgültiger Antidumpingzoll eingeführt.
(2) Für die von den nachstehend aufgeführten Unternehmen hergestellten Waren gelten folgende Zollsätze auf den Nettopreis frei Grenze der Gemeinschaft, unverzollt:
Unternehmen
Endgültiger Zoll
(%)
TARIC-Zusatzcode
Ester Industries Limited
75-76, Amrit Nagar,
Behind South Extension Part-1,
Neu-Delhi 110 003,
Indien
17,3
A026
Flex Industries Limited
A-1, Sector 60,
Noida 201 301, (U.P.),
Indien
0,0
A027
Garware Polyester Limited
Garware House,
50-A, Swami Nityanand Marg,
Vile Parle (East),
Mumbai 400 057,
Indien
6,8
A028
Jindal Poly Films Limited
56 Hanuman Road,
Neu-Delhi 110 001,
Indien
0,0
A030
MTZ Polyfilms Limited
New India Centre, 5th floor,
17 Co-operage Road,
Mumbai 400 039,
Indien
18,0
A031
Polyplex Corporation Limited
B-37, Sector-1,
Noida 201 301,
Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh,
Indien
0,0
A032
SRF Limited
Express Building 9-10 Bahadur Shah Zaraf Marg
Neu-Delhi 110-02
Indien
3,5
A753
Alle übrigen Unternehmen
17,3
A999
(3) Legt eine Partei der Kommission hinreichende Beweise dafür vor,
-
dass sie die in Absatz 1 beschriebenen Waren in den Zeiträumen vom 1. April 1999 bis zum 31. März 2000 und vom 1. Juli 2005 bis zum 30. Juni 2006 nicht ausgeführt hat,
-
dass sie mit keinem Ausführer oder Hersteller, der den mit der Verordnung (EG) Nr. 366/2006 eingeführten Maßnahmen unterliegt, verbunden ist und
-
dass sie die betroffene Ware nach dem Zeitraum vom 1. Juli 2005 bis zum 30. Juni 2006 tatsächlich in die Gemeinschaft ausgeführt hat oder dass sie eine unwiderrufliche vertragliche Verpflichtung zur Ausfuhr einer erheblichen Warenmenge in die Gemeinschaft eingegangen ist,
kann der Rat auf Vorschlag der Kommission nach Anhörung des Beratenden Ausschusses mit einfacher Mehrheit Absatz 2 ändern und jene Partei in die Liste der den Antidumpingmaßnahmen unterliegenden Unternehmen in der Tabelle in Absatz 2 aufnehmen; der für die betreffende Partei geltende endgültige Antidumpingzoll ist der gewogene Durchschnittszoll von 3,5 %.
(4) Der in Absatz 2 genannte endgültige residuale Antidumpingzoll auf die Einfuhren aus Indien wird auf die aus Brasilien und Israel versandten Einfuhren derselben Ware, ob als Ursprungserzeugnisse Brasiliens oder Israels angemeldet oder nicht, (TARIC-Codes 3920621901, 3920621904, 3920621907, 3920621911, 3920621914, 3920621917, 3920621921, 3920621924, 3920621927, 3920621931, 3920621934, 3920621937, 3920621941, 3920621944, 3920621947, 3920621951, 3920621954, 3920621957, 3920621961, 3920621967, 3920621974, 3920621977, 3920621992, 3920629031, 3920629092) ausgeweitet, mit Ausnahme der Waren, die von folgenden Unternehmen hergestellt werden:
Terphane Ltda BR 101, km 101, Cabo de Santo Agostinho, Bundesstaat Pernambuco, Brasilien, (TARIC-Zusatzcode A569),
Jolybar Filmtechnic Converting Ltd (1987), Hacharutsim str. 7, Ind. Park Siim 2000, Natania South, 42504, POB 8380, Israel, (TARIC-Zusatzcode A570),
Hanita Coatings Rural Cooperative Association Ltd, Kibbutz Hanita, 22885, Israel, (TARIC-Zusatzcode A691).
(5) Sofern nichts anderes bestimmt ist, finden die geltenden Zollvorschriften Anwendung.
Artikel 3
Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Geschehen zu Luxemburg am 30. Oktober 2007.
REGULAMENTUL (CE) NR. 1292/2007 AL CONSILIULUI
din 30 octombrie 2007
privind instituirea unei taxe antidumping definitive la importurile de folii din polietilen tereftalat (PET) originare din India, ca urmare a unei reexaminări a măsurilor care urmează să expire, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului, și încheierea unei reexaminări intermediare parțiale a acestor importuri, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 384/96
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 11 alineatele (2) și (3),
având în vedere propunerea Comisiei, prezentată după consultarea comitetului consultativ,
întrucât:
A. PROCEDURA
1. Măsurile în vigoare
(1)
Consiliul, prin Regulamentul (CE) nr. 1676/2001 (2) modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1424/2006 al Consiliului (3), a instituit o taxă antidumping definitivă la importurile de folii din polietilen tereftalat (PET) originare, printre altele, din India. Măsurile, care fac obiectul prezentelor reexaminări, constau într-o taxă antidumping ad valorem cuprinsă între 0 % și 18 %, aplicabilă importurilor provenind de la exportatori numiți individual, nivelul taxei reziduale aplicabile importurilor de la toate celelalte societăți ridicându-se la 17,3 %. Ancheta care a condus la adoptarea Regulamentului (CE) nr. 1676/2001 modificat va fi denumită în continuare „ancheta inițială”.
(2)
Măsurile impuse importurilor din India în cadrul anchetei inițiale au fost extinse prin Regulamentul (CE) nr. 1975/2004 al Consiliului (4) la importurile de folii din PET expediate din Brazilia și din Israel, indiferent dacă au fost declarate ca fiind originare din Brazilia sau Israel.
(3)
Prin Decizia 2001/645/CE (5), Comisia a acceptat angajamentele oferite de către cinci producători indieni în legătură cu ancheta inițială. Aceste angajamente au fost abrogate prin Decizia 2006/173/CE (6).
(4)
Consiliul, prin Regulamentul (CE) nr. 367/2006 modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1124/2007 al Consiliului (7), a instituit o taxă compensatorie definitivă la importurile de folii din PET originare din India. Măsurile se prezentau sub forma unor taxe ad valorem cuprinse între 7 % și 19,1 %, aplicabile importurilor provenind de la exportatori numiți individual, nivelul taxei reziduale aplicabile importurilor de la toate celelalte societăți ridicându-se la 19,1 %. Ancheta care a condus la adoptarea Regulamentului (CE) nr. 367/2006 modificat va fi denumită în continuare „ancheta antisubvenție precedentă”.
2. Cererea de reexaminare
(5)
La 23 mai 2006 și, respectiv, 3 iulie 2006, o cerere de reexaminare a măsurilor care urmează să expire, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, și o cerere de reexaminare intermediară parțială, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, limitate la examinarea dumpingului practicat de Jindal Poly Films Limited („Jindal”), au fost depuse de către următorii producători comunitari: Du Pont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH și Nuroll SpA (denumiți în continuare „solicitanții”). Solicitanții reprezintă un procent important din producția comunitară de folii din PET.
(6)
Solicitanții au invocat și au furnizat probe prima facie suficiente, conform cărora: (a) există probabilitatea unei continuări sau a unei reapariții a dumpingului și a prejudiciului provocat industriei comunitare; și (b) circumstanțele cu privire la dumping, pe baza cărora au fost stabilite măsurile pentru Jindal, s-au modificat și aceste modificări au un caracter durabil.
3. Ancheta
(7)
După consultarea comitetului consultativ, stabilind că existau probe suficiente pentru a justifica deschiderea unei reexaminări a măsurilor care urmează să expire, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, și a unei reexaminări intermediare parțiale, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, Comisia a anunțat deschiderea acestor reexaminări prin publicarea unor avize de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, la 22 august 2006 (8) și, respectiv, 25 august 2006 (9).
(8)
Sfera de aplicare a reexaminării intermediare parțiale a fost limitată la examinarea dumpingului practicat de Jindal. Perioada de anchetă în vederea reexaminării (denumită în continuare „PAR”) a fost stabilită pentru ambele reexaminări de la 1 iulie 2005 la 30 iunie 2006. Analiza tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității unei continuări sau a unei reapariții a prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între anul 2003 și sfârșitul PAR (denumită în continuare „perioada analizată”).
4. Părțile interesate
(9)
Comisia a informat oficial producătorii-exportatori, reprezentanții țării exportatoare, producătorii comunitari, importatorii și utilizatorii cunoscuți ca fiind vizați cu privire la deschiderea reexaminării măsurilor care urmează să expire. Pentru ambele reexaminări, părților interesate li s-a dat posibilitatea de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere până la termenul limită fixat în avizele de deschidere.
(10)
S-au acordat audieri tuturor părților interesate care au solicitat acest lucru și au demonstrat că există motive speciale pentru a fi audiate.
(11)
În ceea ce privește reexaminarea măsurilor care urmează să expire, având în vedere numărul aparent ridicat de producători-exportatori indieni de folii din PET menționați în cerere, în avizul de deschidere s-a preconizat recurgerea la tehnica de eșantionare, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a decide dacă este necesar să se procedeze prin eșantionare și, în caz afirmativ, pentru a determina alcătuirea eșantionului, toți producătorii-exportatori au fost invitați să se facă cunoscuți și să furnizeze, astfel cum se arată în avizul de deschidere, informații de bază despre activitățile lor cu privire la foliile din PET în cursul PAR. Șase producători-exportatori din India și-au exprimat intenția de a coopera. Dintre acești șase producători-exportatori, trei societăți (Ester Industries Limited, Garware Polyester Limited și Jindal) au fost selectate pentru a constitui eșantionul și au primit câte un chestionar. S-a constatat că aceste societăți reprezintă cel mai mare volum reprezentativ de exporturi de folii din PET către Comunitate care putea fi examinat în mod rezonabil, ținând seama de timpul disponibil, în conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază.
(12)
În plus, Comisia a trimis chestionare tuturor celorlalte părți cunoscute ca fiind vizate sau care s-au făcut cunoscute în termenele fixate în avizul de deschidere. Au fost primite răspunsuri complete din partea a patru producători comunitari, a celor trei producători-exportatori care au constituit eșantionul, a unui importator/utilizator și a patru utilizatori.
(13)
Comisia a cercetat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru determinarea existenței dumpingului și a prejudiciului, precum și pentru a determina dacă există probabilitatea continuării sau a reapariției dumpingului și a prejudiciului și pentru a estima dacă menținerea măsurilor ar fi în interesul Comunității. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor părți interesate:
(a)
Producători comunitari
-
Dupont Teijin Films (Luxemburg)
-
Mitsubishi Polyester Film GmbH (Germania)
-
Nuroll SpA (Italia)
-
Toray Plastics Europe (Franța)
(b)
Producători-exportatori din India
-
Ester Industries Limited, New Delhi
-
Garware Polyester Limited, Aurangabad
-
Jindal Poly Films Limited, New Delhi
(c)
Importator/utilizator afiliat din Comunitate
-
Rexor SAS (Franța)
(d)
Importator/utilizator
-
Coverne SpA (Italia)
(e)
Utilizatori
-
Safta SpA (Italia)
-
Metalvuoto SpA (Italia)
B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
1. Produsul în cauză
(14)
Produsul în cauză este același cu cel din ancheta inițială, și anume foliile din polietilen tereftalat (PET) originare din India, declarate în mod obișnuit sub codurile NC ex39206219 și ex39206290.
2. Produsul similar
(15)
Ca și în ancheta inițială, s-a constatat că foliile din PET fabricate și vândute pe piața internă în India, cele exportate către Comunitate din India și cele fabricate și vândute de către producătorii comunitari au aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază și sunt destinate acelorași utilizări. Prin urmare, acestea sunt produse similare, în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
C. REEXAMINAREA INTERMEDIARĂ PARȚIALĂ: DUMPINGUL
1. Valoarea normală
(16)
Pentru a se stabili valoarea normală, s-a verificat mai întâi dacă vânzările interne totale ale societății Jindal sunt reprezentative, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, respectiv dacă acestea reprezintă cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor produsului în cauză exportat către Comunitate.
(17)
S-a determinat apoi, pentru fiecare tip de produs, dacă vânzările interne totale reprezintă cel puțin 5 % din volumul vânzărilor pentru același tip de produs exportat către Comunitate.
(18)
Pentru acele tipuri de produse pentru care vânzările interne reprezentau cel puțin 5 % din volumul vânzărilor pentru același tip de produs exportate către Comunitate, s-a analizat apoi dacă volumul vânzărilor efectuate în cadrul operațiunilor comerciale normale a fost suficient, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Pentru fiecare tip de produs pentru care volumul vânzărilor interne efectuate la un preț superior costului de producție reprezenta mai mult de 80 % din vânzări, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețului mediu ponderat plătit efectiv pentru toate vânzările interne. Pentru acele tipuri de produse pentru care volumul tranzacțiilor profitabile a fost mai mic sau egal cu 80 %, dar nu mai mic de 10 % din vânzări, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețului mediu ponderat plătit efectiv numai pentru vânzările interne profitabile. Pentru acele tipuri de produse pentru care mai puțin de 10 % din volumul vânzărilor au fost efectuate pe piața internă la un preț care nu este inferior costului unitar, s-a considerat că tipul de produs în cauză nu a fost vândut în cadrul operațiunilor comerciale normale și, prin urmare, valoarea normală a trebuit să fie stabilită în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază.
(19)
Pentru tipurile de produse pentru care prețurile interne ale producătorului-exportator nu au putut fi folosite pentru stabilirea valorii normale, fie pentru că vânzările nu au fost suficient de reprezentative, fie pentru că volumul vânzărilor efectuate în cadrul operațiunilor comerciale normale nu a fost suficient, valoarea normală a fost construită pe baza costurilor de producție suportate de către producătorul-exportator în cauză, la care s-a adăugat o sumă rezonabilă corespunzătoare costurilor de vânzare, cheltuielilor administrative și altor cheltuieli generale („costuri VAG”), precum și profiturilor, în conformitate cu articolul 2 alineatele (3) și (6) din regulamentul de bază.
(20)
Costurile VAG au fost stabilite pe baza costurilor suportate de către producătorul-exportator, în legătură cu vânzările sale interne ale produsului în cauză care au fost considerate ca fiind reprezentative. Marja de profit a fost calculată pe baza marjei de profit medii ponderate a societății, pentru tipurile de produse vândute pe piața internă în cantități suficiente, în cadrul operațiunilor comerciale normale.
2. Prețul de export
(21)
Marea majoritate a vânzărilor la export ale produsului în cauză către Comunitate, în cursul PAR, au fost destinate unor clienți independenți. Prin urmare, prețul de export a fost stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, pe baza prețului de export plătit efectiv sau de plătit.
(22)
O parte din vânzările la export a fost făcută către o societate afiliată din Comunitate. Aceasta nu a revândut mărfurile direct, ci le-a transformat în mod substanțial, în așa fel încât s-a dovedit imposibilă construirea prețului de export al produsului exportat pe baza prețului de revânzare al produsului transformat, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază. Prețurile practicate de Jindal către această societate afiliată au fost comparate cu prețurile practicate de Jindal către clienții săi independenți din Comunitate, pentru aceleași tipuri de produse, în cursul PAR. Deoarece s-a constatat că aceste două serii de prețuri sunt conforme pentru fiecare tip de produs, s-a concluzionat că prețurile practicate de Jindal către clientul său afiliat din Comunitate sunt fiabile și pot fi folosite pentru calcularea prețului de export.
3. Comparația
(23)
Valoarea normală și prețul de export au fost comparate pe o bază franco fabrică. Pentru a asigura o comparație echitabilă, s-a ținut seama în mod corespunzător, sub formă de ajustări, de diferențele care afectau comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. În consecință, s-au făcut ajustări în cazul diferențelor legate de discounturi, rabaturi, costuri de transport, asigurare, manipulare, încărcare și costuri auxiliare, ambalare, credit și comisioane, acolo unde a fost cazul și au existat probe verificate în acest sens.
(24)
Jindal a cerut o ajustare la valoarea normală pentru a ține cont de taxa de import care nu a fost percepută în cadrul Sistemului licențelor prealabile (Advance Licence Scheme, „ALS”), în ceea ce privește importurile de materii prime folosite pentru fabricarea bunurilor destinate exportului. Sistemul ALS permite importul de materii prime fără taxe, cu condiția ca societatea respectivă să exporte o cantitate și o valoare corespunzătoare de produs finit, stabilită în conformitate cu normele standard oficiale de intrări/ieșiri („standard input-output norms”). Importurile efectuate în cadrul sistemului ALS pot fi utilizate fie pentru producția bunurilor destinate exportului, fie pentru reconstituirea factorilor de producție de pe piața internă folosiți pentru a produce aceste bunuri. Societatea a pretins că exporturile produsului în cauză către Comunitate au fost folosite pentru îndeplinirea cerințelor impuse de sistemul ALS în privința materiilor prime importate. Nu s-a ajuns la nicio concluzie cu privire la eventuala justificare a unei ajustări în cadrul acestei cereri, deoarece, stabilindu-se că societatea nu a practicat dumpingul în timpul PAR, aceasta nu ar avea niciun impact asupra rezultatului final al anchetei de reexaminare
4. Marja de dumping
(25)
Marja de dumping a fost stabilită pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată și prețul de export mediu ponderat, în conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază.
(26)
Această comparație a indicat o marjă de dumping negativă.
5. Caracterul durabil al modificării circumstanțelor
(27)
În conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, s-a examinat, de asemenea, dacă constatările stabilite în cadrul acestei anchete pot fi considerate în mod rezonabil ca fiind durabile.
(28)
În acest sens, se amintește că, în cadrul a două anchete consecutive încheiate prin adoptarea Regulamentului (CE) nr. 1676/2001 al Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 390/2005 al Consiliului (10), s-a constatat faptul că Jindal nu a practicat dumpingul. Aceste concluzii privind absența dumpingului au fost confirmate de către ancheta actuală și nu există elemente care să indice că această situație de absență a dumpingului nu ar avea un caracter durabil.
(29)
Prin urmare, se consideră că măsurile actuale privind societatea Jindal permit obținerea rezultatelor dorite și trebuie să rămână neschimbate.
D. REEXAMINAREA MĂSURILOR CARE URMEAZĂ SĂ EXPIRE
D.1. PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU REAPARIȚIEI DUMPINGULUI
1. Observații preliminare
(30)
Conform datelor Eurostat, volumul produsului în cauză importat în Comunitate din India s-a ridicat la 23 472 tone în cursul PAR. Cei trei producători-exportatori care au constituit eșantionul reprezentau aproximativ 97 % din această cantitate în cursul PAR, iar Jindal singur reprezenta aproximativ 90 % din volumul total al exporturilor din India către Comunitate în cursul aceleiași perioade.
(31)
În cursul perioadei de anchetă (PA) a anchetei inițiale (de la 1 aprilie 1999 la 31 martie 2000), volumul importurilor din India a fost de 50 590 tone. În cursul PA a precedentei anchete antisubvenție (de la 1 octombrie 2003 la 30 septembrie 2004), volumul importurilor din India a fost de 12 679 tone.
2. Dumpingul importurilor în cursul PAR
2.1. Observație preliminară
(32)
Astfel cum se menționează la considerentul 11 de mai sus, trei producători-exportatori au fost aleși pentru a constitui eșantionul. Pentru Jindal, se aplică constatările prezentate la considerentele 16-26.
2.2. Valoarea normală
(33)
Pentru a se stabili valoarea normală pentru Garware și Ester, s-a verificat mai întâi dacă vânzările interne raportate ale fiecărui producător-exportator sunt reprezentative, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, respectiv dacă acestea reprezintă cel puțin 5 % din volumul raportat de vânzări ale produsului în cauză exportat către Comunitate.
(34)
S-a determinat apoi, pentru fiecare tip de produs, dacă vânzările interne totale reprezintă cel puțin 5 % din volumul vânzărilor pentru același tip de produs exportat către Comunitate.
(35)
Pentru tipurile de produse pentru care vânzările interne reprezentau cel puțin 5 % din volumul vânzărilor pentru același tip de produs exportate către Comunitate, s-a analizat apoi dacă volumul vânzărilor efectuate în cadrul operațiunilor comerciale normale a fost suficient, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Pentru fiecare tip de produs pentru care volumul vânzărilor interne efectuate la un preț superior costului de producție reprezenta mai mult de 80 % din vânzări, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețului mediu ponderat plătit efectiv pentru toate vânzările interne. Pentru tipurile de produse pentru care volumul tranzacțiilor profitabile a fost mai mic sau egal cu 80 %, dar nu mai mic de 10 % din vânzări, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețului mediu ponderat plătit efectiv numai pentru vânzările interne profitabile. Pentru tipurile de produse pentru care mai puțin de 10 % din volumul vânzărilor au fost efectuate pe piața internă la un preț care nu este inferior costului unitar, s-a considerat că tipul de produs în cauză nu a fost vândut în cadrul operațiunilor comerciale normale și, prin urmare, valoarea normală a trebuit să fie construită în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază.
(36)
Pentru tipurile de produse pentru care prețurile interne ale producătorului-exportator nu au putut fi folosite pentru stabilirea valorii normale, fie pentru că vânzările nu au fost suficient de reprezentative, fie pentru că volumul vânzărilor efectuate în cadrul operațiunilor comerciale normale nu a fost suficient, valoarea normală a fost construită pe baza costurilor de producție suportate de către producătorul-exportator în cauză, la care s-a adăugat o sumă rezonabilă corespunzătoare costurilor de vânzare, cheltuielilor administrative și altor cheltuieli generale („costuri VAG”), precum și profiturilor, în conformitate cu articolul 2 alineatele (3) și (6) din regulamentul de bază.
(37)
Costurile VAG au fost stabilite pe baza costurilor suportate de către producătorul-exportator, în legătură cu vânzările sale interne ale produsului în cauză care au fost considerate ca fiind reprezentative. Marja de profit a fost calculată pe baza marjei de profit medii ponderate a societății, pentru tipurile de produse vândute pe piața internă în cantități suficiente, în cadrul operațiunilor comerciale normale.
2.3. Prețul de export
(38)
În ceea ce privește determinarea prețurilor de export, trebuie amintit faptul că ancheta actuală încearcă să stabilească dacă, în cazul abrogării măsurilor de protecție, dumpingul ar continua sau ar reapărea. În acest context, determinarea prețurilor de export folosite pentru calcularea dumpingului nu poate fi limitată la o examinare a comportamentului trecut al exportatorilor, ci trebuie să examineze și evoluția probabilă a prețurilor de export în viitor. Cu alte cuvinte, trebuie să se determine dacă prețurile de export trecute oferă indicații fiabile cu privire la evoluția probabilă a prețurilor de export în viitor.
(39)
Având în vedere existența angajamentelor de preț în cursul unei părți a PAR, s-a examinat în special dacă existența unor astfel de angajamente a influențat prețurile de export practicate în trecut, astfel încât să le facă necorespunzătoare pentru stabilirea strategiilor de export viitoare. În plus, se constată că angajamentele de preț ale societăților Garware și Ester au fost retrase la 9 martie 2006, în timp ce PAR acoperă perioada cuprinsă între 1 iulie 2005 și 30 iunie 2006. Atât pentru Garware, cât și pentru Ester, s-a constatat că tranzacțiile de export care au avut loc în timpul PAR, când angajamentul de preț era în vigoare, au fost făcute la prețuri care se apropiau suficient de mult de prețul minim de import (PMI), pentru a pune la îndoială faptul că aceste prețuri pot fi considerate ca fiind durabile și că pot fi stabilite independent de PMI. Un raționament similar a fost deja descris la considerentul 28 din Regulamentul (CE) nr. 366/2006 al Consiliului (11).
(40)
În ceea ce privește societatea Garware, tranzacțiile efectuate în timpul PAR, după retragerea angajamentelor, au acoperit aproximativ 20 % din volumul total al exporturilor și au fost efectuate cu regularitate după retragerea angajamentelor. Având în vedere volumele exportate după expirarea angajamentelor, la 8 martie 2006, prețurile practicate în cadrul acestor tranzacții sunt considerate a fi semnificative în ceea ce privește politica de prețuri care ar fi fost adoptată de către Garware în absența acestor angajamente. În consecință, prețurile practicate în cadrul acestor tranzacții au fost folosite pentru calcularea prețului de export pentru toate cantitățile exportate de Garware, pe întreg parcursul PAR.
(41)
În ceea ce privește societatea Ester, tranzacțiile efectuate în timpul perioadei, după retragerea angajamentelor, acoperă numai 5 % din volumele totale și au fost limitate la o perioadă foarte scurtă, imediat după retragerea angajamentelor. Prin urmare, prețurile practicate în cadrul acestor tranzacții nu pot fi considerate reprezentative pentru prețurile de export pe care societatea le-ar fi practicat în absența angajamentelor. Astfel cum a fost deja menționat la considerentul 39 de mai sus, prețurile de export către Comunitate, practicate de către Ester înainte de retragerea angajamentelor, au fost foarte apropiate de prețurile minime de import (PMI). În plus, s-a constatat, de asemenea, că prețurile practicate de către Ester la exportul către alte țări terțe, analizate fie pe baza unei medii ponderate, fie pe tipuri de produse, erau considerabil inferioare prețurilor practicate la exportul către Comunitate, ceea ce sugerează că, în absența angajamentelor, este probabil că acestea din urmă ar fi fost aliniate prețurilor practicate, pentru aceleași tipuri de produse, la exportul către alte țări terțe. Prin urmare, s-a concluzionat că prețurile practicate de către Ester la exportul către Comunitate, atunci când angajamentele erau în vigoare, nu pot fi folosite pentru a stabili prețuri de export fiabile, în sensul articolului 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, în cadrul prezentei reexaminări a măsurilor care urmează să expire. Având în vedere faptul că Ester a vândut produsul în cauză în cantități substanțiale pe piața mondială, în timpul PAR, s-a hotărât să se stabilească prețul de export pentru modelele vândute către Comunitate, în timpul părții PAR când angajamentul era în vigoare, pe baza prețurilor plătite efectiv sau de plătit tuturor țărilor terțe. Pentru perioada de după retragerea angajamentelor, din cadrul PAR, prețul de export a fost stabilit pe baza prețurilor plătite efectiv sau de plătit la exportul către Comunitate.
2.4. Comparația
(42)
Valoarea normală și prețul de export au fost comparate pe o bază franco fabrică. Pentru a se asigura o comparație echitabilă, s-a ținut seama în mod corespunzător, sub formă de ajustări, de diferențele care afectau comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. În consecință, s-au făcut ajustări în cazul diferențelor legate de costurile de transport, asigurare, manipulare, încărcare și costuri auxiliare, comisioane, ambalare și credit, acolo unde a fost cazul și au existat probe verificate în acest sens.
(43)
Pentru un număr limitat de exporturi, producătorii-exportatori au solicitat o ajustare a prețului de export, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (k) din regulamentul de bază, corespunzătoare valorii avantajelor acordate la export, în cadrul Sistemului de credite pentru drepturi de import (Duty Entitlement Passbook Scheme, „DEPB”) acordate ulterior exportului. În cadrul acestui sistem, creditele primite la exportul produsului în cauză pot fi utilizate pentru a compensa taxele vamale datorate pentru importurile de orice tip de marfă sau pot fi vândute în mod liber altor societăți. În plus, nu există obligația ca mărfurile importate să fie folosite numai pentru fabricarea produsului exportat. Producătorii nu au putut demonstra că avantajul conferit de Sistemul de credite pentru drepturi de import acordate ulterior exportului a afectat comparabilitatea prețurilor și, în special, că clienții au plătit în mod sistematic prețuri diferite pe piața internă din cauza avantajelor acordate de acest sistem. Prin urmare, cererea a fost respinsă.
2.5. Marja de dumping
(44)
Marja de dumping a fost stabilită pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată și prețul de export mediu ponderat, în conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază. În cazul în care prețurile de export au fost bazate pe prețurile practicate către țările terțe, au fost calculate valori CIF corespunzătoare prin adăugarea la prețul franco fabrică a diferenței medii ponderate, pe tip de produs, dintre prețurile la exportul către Comunitate la nivel franco fabrică și la nivel CIF.
(45)
Această comparație a indicat o marjă de dumping cuprinsă între 15 % și 25 %. Se reamintește faptul că, în cazul societății Jindal, a fost constatată o marjă de dumping negativă (a se vedea considerentul 26 de mai sus).
3. Evoluția importurilor în eventualitatea anulării măsurilor
3.1. Capacități neutilizate
(46)
În timpul PAR, capacitatea disponibilă a tuturor exportatorilor indieni cunoscuți a fost estimată la 32 000 tone. Cu toate acestea, trebuie remarcat că, din acest total, aproximativ 25 000 tone sunt atribuite exportatorilor indieni având o taxă antidumping de 0 %. Eventuala abrogare a măsurilor antidumping va avea probabil un impact redus asupra politicii de export a acestor societăți. Prin urmare, se atribuie numai aproximativ 7 000 tone exportatorilor indieni care au o taxă antidumping diferită de 0 %. În cazul abrogării măsurilor, capacitatea disponibilă menționată anterior, care, în timpul PAR, reprezenta aproximativ 30 % din volumul total de import al produsului în cauză din India către Comunitate și 3 % din consumul comunitar, ar putea fi direcționată către Comunitate.
3.2. Stimulente pentru a redirecționa volumele de vânzări către Comunitate
(47)
Pe baza unei comparații model cu model, prețurile de export către țările terțe practicate de către exportatorii indieni care au constituit eșantionul, având o marjă de dumping diferită de 0 %, au fost, în timpul PAR, cu 20 % până la 30 % mai scăzute față de prețurile de export către Comunitate ale acelorași producători-exportatori. Vânzările acestor doi exportatori către țările terțe constau în cantități importante, reprezentând 80 %-90 % din totalul vânzărilor lor la export. Prin urmare, s-a considerat că, în cazul abrogării măsurilor, nivelul prețurilor de export către alte țări terțe poate fi privit ca fiind un indicator al nivelului probabil al prețurilor vânzărilor la exportul către Comunitate.
(48)
Unele dintre cele mai mari piețe de export pentru foliile din PET sunt protejate prin tarife ridicate. În special, importurile de folii din PET din India către SUA sunt supuse unor taxe antidumping cuprinse între 2,32 % și 24,11 % și unor taxe compensatorii cuprinse între 9 % și 25,27 %, în funcție de exportatorul indian respectiv.
3.3. Concluzii
(49)
Prin urmare, se concluzionează că, având în vedere nivelurile relative ale prețurilor, capacitățile disponibile și stimulentele observate mai sus, există o probabilitate: (i) de continuare a dumpingului, (ii) de creștere a cantităților exportate către Comunitate, în cazul anulării măsurilor antidumping în vigoare.
D.2. DEFINIȚIA INDUSTRIEI COMUNITARE
(50)
Patru producători comunitari (Dupont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH, Nuroll SpA și Toray Plastics Europe) au cooperat în totalitate la anchetă. În timpul anchetei, aceștia reprezentau aproximativ 95 % din producția comunitară. Ei formează, așadar, industria comunitară, în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază.
(51)
Se observă că situația producției comunitare de folii din PET s-a schimbat de la ancheta inițială. Într-adevăr, Kodak Industrie (Franța) nu mai produce folii din PET în cadrul Comunității, iar 3M și-a transferat activitatea către societatea I.T.P. SpA (Italia), care își reorientează instalațiile către producții noi și diferite. De asemenea, trebuie subliniat faptul că, deoarece Republica Cehă a devenit, începând cu data de 1 mai 2004, membră a Uniunii Europene, societatea Fatra a.s. (stabilită în Republica Cehă) face parte din producția comunitară.
D.3. SITUAȚIA PE PIAȚA COMUNITARĂ
1. Consumul pe piața comunitară
(52)
Determinarea consumului comunitar total s-a bazat pe statisticile de import efectuate de către Eurostat, pe vânzările industriei comunitare în cadrul Comunității și pe vânzările altor producători comunitari.
Tabelul 1
Consum comunitar
2003
2004
2005
PAR (1.7.2005-30.6.2006)
Volum (tone)
253 890
250 231
251 612
257 177
Indice (2003 = 100)
100
99
99
101
(53)
Consumul în timpul PAR a crescut cu 1 % față de anul 2003 (mai mult de 3 000 tone).
2. Importurile din India, Brazilia și Israel: volumul, cota de piață și prețurile de import
(54)
Volumul importurilor către Comunitate din India a crescut cu 86 % între anul 2003 și PAR, iar cota de piață a crescut de la 5 % la 9 %, în timp ce prețurile au scăzut cu 12 %. Datele sunt bazate pe statisticile Eurostat.
Tabelul 2
Importuri din India
2003
2004
2005
PAR (1.7.2005-30.6.2006)
Volum (tone)
12 597
15 972
23 912
23 472
Indice (2003 = 100)
100
127
190
186
Cotă de piață
5 %
6 %
10 %
9 %
Prețuri (EUR/tonă)
2 005
1 890
1 866
1 755
Indice (2003 = 100)
100
94
93
88
(55)
Importurile din Brazilia și Israel, cu privire la care s-a constatat că reprezintă circumvenție, astfel cum este menționat la considerentul 2 de mai sus, au scăzut considerabil în urma extinderii asupra acestor importuri a măsurilor antidumping aplicabile importurilor originare din India. Prețurile foliilor din PET originare din aceste țări au crescut cu 219 % în urma instituirii măsurilor anticircumvenție.
Tabelul 3
Importuri din Brazilia și Israel
2003
2004
2005
PAR (1.7.2005-30.6.2006)
Volum (tone)
6 855
5 527
271
419
Indice (2003 = 100)
100
91
5
6
Cotă de piață
2 %
2 %
0 %
0 %
Prețuri (EUR/tonă) (date Eurostat)
1 581
1 741
4 170
3 461
Indice (2003 = 100)
100
110
264
219
(56)
Cu toate acestea, trebuie ținut cont de faptul că, în cadrul anchetei actuale, s-a constatat că Jindal nu a practicat dumpingul, iar în cadrul unor anchete anterioare, s-a constatat că nici alte societăți (în special Flex Industries Limited și Polyplex Corporation Limited) nu au practicat dumpingul. În consecință, pentru ancheta actuală vor fi luate în considerare numai importurile originare din India care au făcut obiectul unui dumping și importurile cu privire la care s-a constatat că reprezintă circumvenție. Importurile din India care au făcut obiectul unui dumping și cele supuse unor taxe anticircumvenție au scăzut cu 70 % între anul 2003 și PAR - a se vedea tabelul 4 de mai jos. Scăderea puternică a acestor importuri se datorează, în mare măsură, aplicării măsurilor anticircumvenție la importurile din Brazilia și din Israel.
Tabelul 4
Importuri din India + Brazilia + Israel
2003
2004
2005
PAR (1.7.2005-30.6.2006)
Volum (tone)
10 383
8 881
3 618
2 766
Indice (2003 = 100)
100
86
35
27
Cotă de piață
4 %
4 %
1 %
1 %
Prețuri (EUR/tonă)
1 855
1 852
1 891
1 785
Sursă: Eurostat și date ale societăților
3. Importurile provenind din alte țări terțe
(57)
Importurile provenind din alte țări terțe au crescut cu 24 % în timpul perioadei analizate (de la aproximativ 62 000 tone în anul 2003 la aproximativ 77 000 tone în timpul PAR), iar cota de piață comunitară corespunzătoare acestor importuri a crescut cu 5 puncte procentuale (de la 25 % la 30 %). Principalele importuri efectuate provin din Coreea de Sud, SUA, Thailanda și Emiratele Arabe Unite. Prețul mediu pe tonă a scăzut cu 11 % între anul 2003 și PAR. Cifrele sunt bazate pe datele Eurostat.
Tabelul 5
Țara
2003
2004
2005
PAR (1.7.2005-30.6.2006)
Coreea de Sud
Volum de importuri
(tone)
25 895
23 983
22 225
23 878
Indice (2003 = 100)
100
93
86
92
Cotă de piață
10 %
10 %
9 %
9 %
Prețuri (EUR/tonă)
2 137
2 146
2 239
2 098
SUA
Volum de importuri
14 611
18 636
20 544
13 432
Indice (2003 = 100)
100
128
141
92
Cotă de piață
6 %
7 %
8 %
5 %
Prețuri (EUR/tonă)
7 575
6 067
4 974
6 690
Thailanda
Volum de importuri
2 858
6 511
8 647
8 647
Indice (2003 = 100)
100
228
303
303
Cotă de piață
1 %
3 %
3 %
3 %
Prețuri (EUR/tonă)
1 742
1 764
1 811
1 758
Emiratele Arabe Unite
Volum de importuri
(tone)
1
26
2 478
5 898
Indice (2004 = 100)
100
9 422
22 427
Cotă de piață
0 %
1 %
2 %
Prețuri (EUR/tonă)
2 872
1 854
1 790
Total Coreea de Sud, SUA, Thailanda și Emiratele Arabe Unite
Volum de importuri
(tone)
43 366
49 157
53 894
51 855
Indice (2003 = 100)
100
80
100
110
Cotă de piață
17 %
20 %
21 %
20 %
Totalul țărilor, cu excepția Indiei, Braziliei și Israelului
Volum de importuri
(tone)
62 300
65 683
74 191
77 054
Indice (2003 = 100)
100
105
119
124
Cotă de piață
25 %
26 %
30 %
30 %
Preț
Preț mediu ponderat
(EUR/tonă)
3 848
3 756
3 431
3 428
Indice
100
98
90
89
4. Situația economică a industriei comunitare
(58)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a analizat toți factorii și indicii economici pertinenți care influențează situația industriei comunitare.
4.1. Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității
(59)
În timpul perioadei analizate, capacitatea a rămas stabilă (aproximativ 190 000 tone), iar producția și gradul de utilizare a capacității au scăzut cu 4 %.
Tabelul 6
2003
2004
2005
PAR (1.7.2005-30.6.2006)
Producția (în tone)
176 682
175 465
165 348
168 875
Indice (2003 = 100)
100
99
94
96
Capacitatea (în tone)
190 694
185 863
186 721
189 832
Indice (2003 = 100)
100
97
98
100
Gradul de utilizare a capacității
93 %
94 %
89 %
89 %
Indice (2003 = 100)
100
101
96
96
4.2. Stocurile
(60)
Stocurile produsului în cauză au scăzut între anii 2003 și 2004 de la 23 929 tone la 22 241 tone, au crescut ușor în anul 2005 și au scăzut la 21 272 tone, în timpul PAR. Scăderea s-a datorat în principal unei scăderi a producției.
Tabelul 7
Stocuri
2003
2004
2005
PAR (1.7.2005-30.6.2006)
Tone
23 929
22 241
23 209
21 272
Indice (2003 = 100)
100
93
97
89
4.3. Volumul vânzărilor către clienții independenți de Comunitate și cota de piață
(61)
Volumul vânzărilor industriei comunitare către clienții independenți de pe piața comunitară a scăzut cu 5 % între anii 2003 și 2005, de la 142 755 tone la 135 956 tone, apoi a crescut ușor în anul 2005 și PAR, dar nu a atins decât 98 % din nivelul vânzărilor din anul 2003. Vânzările către societățile comunitare au fost neglijabile (acestea au fost cuprinse între 200 și 300 de tone în fiecare an, în timpul perioadei analizate). În plus, cota de piață a industriei comunitare a scăzut cu 2 puncte procentuale între anul 2003 și PAR.
Tabelul 8
2003
2004
2005
PAR (1.7.2005-30.6.2006)
Volumul vânzărilor (în tone)
142 755
144 282
135 956
139 212
Indice (2003 = 100)
100
101
95
98
Cota de piață în consumul total
56 %
58 %
54 %
54 %
4.4. Prețurile de vânzare și costurile
(62)
Prețurile de vânzare unitare au scăzut cu 2 % în timpul perioadei analizate (de la 2 891 EUR/tonă, în anul 2003, la 2 819 EUR/tonă, în timpul PAR), la fel ca și costul mediu pe tonă, care a scăzut de la 3 216 EUR/tonă, în anul 2003, la 3 137 EUR/tonă, în timpul PAR. Această scădere a costurilor a avut loc în ciuda creșterii substanțiale a costului mediu pentru majoritatea materiilor prime (datorită creșterii prețurilor petrolului). Aceste cifre arată că, pentru a evita o pierdere excesivă din cota de piață, industria comunitară nu era în măsură să își acopere în totalitate costurile de producție prin prețurile de vânzare.
Tabelul 9
2003
2004
2005
PAR (1.7.2005-30.6.2006)
Preț mediu ponderat
(EUR/tonă)
2 891
2 865
2 929
2 819
Indice
100
99
101
98
Cost mediu ponderat
(EUR/tonă)
3 216
3 112
3 152
3 137
Indice (2003 = 100)
100
97
98
98
4.5. Creșterea
(63)
În cursul perioadei analizate, industria comunitară a pierdut din cota de piață, pe o piață în ușoară creștere.
4.6. Ocuparea forței de muncă, productivitatea și salariile
(64)
Nivelul de ocupare al forței de muncă în industria comunitară a scăzut cu 13 % între anul 2003 și PAR. Cu toate că salariul mediu pe angajat a crescut cu 5 %, a fost făcut un efort de raționalizare, și productivitatea pe angajat a crescut cu 9 %. Astfel, nivelul costurilor forței de muncă pe tonă produsă a scăzut cu 4 %.
Tabelul 10
2003
2004
2005
PAR (1.7.2005-30.6.2006)
Ocuparea forței de muncă
2 263
2 112
2 027
1 978
Indice (2003 = 100)
100
93
90
87
Productivitate (tone pe angajat)
78
83
82
85
Indice (2003 = 100)
100
106
104
109
Salarii (în mii de EUR)
138 876
132 916
129 098
127 375
Indice (2003 = 100)
100
96
93
92
Salariu mediu pe angajat
61 362
62 922
63 669
64 407
Indice (2003 = 100)
100
103
104
105
Salarii pe tonă produsă
786
758
781
754
Indice (2003 = 100)
100
96
99
96
4.7. Rentabilitatea și randamentul investițiilor
(65)
Rentabilitatea vânzărilor reprezintă profitul obținut prin vânzările produsului în cauză în cadrul Comunității. Randamentul investițiilor a fost calculat pe baza randamentului activelor totale.
(66)
Rentabilitatea și randamentul investițiilor în ceea ce privește vânzările produsului în cauză către clienți independenți de Comunitate au rămas negative pe tot parcursul perioadei analizate, în ciuda unor ușoare îmbunătățiri în anii 2004 și 2005. În cursul PAR, atât rentabilitatea, cât și randamentul investițiilor au fost deosebit de scăzute (rentabilitatea - 11 %, și randamentul investițiilor - 3,1 %) și au scăzut în continuare după anul 2005.
Tabelul 11
2003
2004
2005
PAR (1.7.2005-30.6.2006)
Rentabilitatea
-11,2 %
-8,6 %
-7,6 %
-11,3 %
Indice (2003 = 100)
- 100
-77
-68
- 101
Randamentul investițiilor
-2,6 %
-2,1 %
-1,9 %
-3,1 %
Indice (2003 = 100)
- 100
-81
-75
- 118
4.8. Fluxul de numerar
(67)
Tendința privind fluxul de numerar a cunoscut o deteriorare, în special în timpul PAR.
Tabelul 12
2003
2004
2005
PAR (1.7.2005-30.6.2006)
Flux de numerar (în mii de EUR)
35 305
34 690
21 980
15 128
Indice (2003 = 100)
100
98
62
43
4.9. Investițiile și capacitatea de mobilizare a capitalului
Tabelul 13
2003
2004
2005
PAR (1.7.2005-30.6.2006)
Investiții (în mii de EUR)
21 745
18 131
16 772
17 724
Indice (2003 = 100)
100
83
77
82
(68)
Între anul 2003 și PAR, investițiile pentru producția de folii din PET au scăzut cu 18 %. În timpul PAR, valoarea investițiilor a crescut cu 6 % comparativ cu situația din anul 2005, dar, în comparație cu anul 2003, a rămas la un nivel mai scăzut. În timpul anchetei, s-a constatat că investițiile au fost efectuate în principal pentru a îmbunătăți calitatea produsului și pentru a menține capacitatea de producție.
(69)
Nivelul scăzut al investițiilor se explică în mare măsură prin faptul că societățile-mamă din cadrul industriei comunitare nu s-au arătat interesate de a investi sau de a oferi garanții pentru investiții în activități care nu sunt rentabile, precum producția de folii din PET în Europa.
4.10. Amploarea marjei de dumping și redresarea în urma efectelor practicilor anterioare de dumping
(70)
Analiza privind amploarea marjei de dumping ia în considerare faptul că există măsuri în vigoare care permit eliminarea dumpingului prejudiciabil. Astfel cum se indică mai sus, informațiile disponibile arată că unul dintre producătorii-exportatori care au constituit eșantionul continuă să practice prețuri de dumping către Comunitate. Cu toate că marja de dumping constatată este semnificativă, impactul acesteia asupra situației industriei comunitare în timpul PAR a fost nesemnificativ, având în vedere că cota de piață a importurilor din India care au făcut obiectul unui dumping și a celor cu privire la care s-a constatat că reprezintă circumvenție reprezenta 1 % din consumul comunitar total. Jindal a contribuit cu siguranță la agravarea situației industriei comunitare. Cu toate acestea, trebuie ținut cont și de faptul că, chiar dacă importurile provenind de la Jindal sunt excluse din analiză, industria comunitară nu ar fi fost în măsură să se redreseze în urma practicilor anterioare de dumping, după instituirea măsurilor antidumping în anul 2001, din cauza eludării (împotriva căreia măsurile au fost adoptate doar la sfârșitul anului 2004) și a inadecvării angajamentelor, care au fost abrogate doar anul trecut. Nu trebuie uitat faptul că, înaintea instituirii drepturilor împotriva eludării și a abrogării angajamentelor, nivelul importurilor provenind de la societățile indiene care au practicat dumpingul era de mai mult de trei ori mai mare în raport cu PAR.
5. Concluzie privind situația de pe piața comunitară
(71)
Volumul de folii din PET consumate în Comunitate a crescut cu 1 %, în timp ce volumul vânzărilor industriei comunitare a scăzut cu 2 %.
(72)
Situația economică a industriei comunitare s-a înrăutățit în ceea ce privește majoritatea factorilor de prejudiciu: producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității (- 4 %), volumul vânzărilor (- 2 %) și valoarea acestora (- 5 %), cota de piață (- 2 puncte procentuale), fluxul de numerar și rentabilitatea, activitatea de investiții și randamentul investițiilor.
(73)
Eforturile de restructurare depuse de industria comunitară în ceea ce privește ocuparea forței de muncă, reducerea costurilor și creșterea productivității pe angajat nu au putut contrabalansa impactul creșterii prețurilor materiilor prime pe parcursul perioadei analizate. Costul producției a fost superior prețului de vânzare. Aceasta a coincis cu nivelul scăzut al prețului importurilor din India care au făcut obiectul unui dumping și din alte țări cu privire la care s-au constatat practici de circumvenție. Cu toate acestea, se constată că presiunea prețurilor asupra industriei comunitare a fost parțial provocată de importurile de la Jindal, despre care s-a constatat că nu a practicat dumpingul în PAR, și care reprezentau aproximativ 90 % din importurile totale de folii din PET originare din India.
(74)
Având în vedere cele de mai sus, situația industriei comunitare este încă precară și orice creștere a importurilor care fac obiectul unui dumping ar agrava, după toate probabilitățile, această situație.
D.4. PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI
(75)
După cum s-a menționat anterior, situația industriei comunitare este încă precară. În cazul eliminării măsurilor antidumping, importurile care fac obiectul unui dumping ar cunoaște o creștere semnificativă. Astfel cum a fost menționat anterior la considerentul 46, exportatorii indieni supuși unei taxe antidumping au capacitatea de a-și crește volumele exporturilor în mod semnificativ și, astfel cum a fost menționat la considerentul 48, unele dintre cele mai mari piețe de export mondiale pentru foliile din PET sunt protejate prin tarife ridicate, în special piața din SUA.
(76)
În absența taxelor antidumping, importurile din India care fac obiectul unui dumping ar putea exercita o presiune semnificativă asupra prețurilor pe piața comunitară. Prin urmare, există o probabilitate importantă de reapariție a prejudiciului.
(77)
Având în vedere cele menționate anterior, dacă industria comunitară ar fi expusă unei creșteri a volumelor de importuri din India la prețuri de dumping, situația sa financiară s-ar deteriora și mai mult. Pe baza celor menționate anterior, se concluzionează, prin urmare, că abrogarea măsurilor împotriva Indiei ar determina, după toate probabilitățile, o reapariție a prejudiciului provocat industriei comunitare.
D.5. INTERESUL COMUNITĂȚII
(78)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a analizat dacă menținerea măsurilor antidumping existente ar fi împotriva interesului Comunității în ansamblu.
(79)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a examinat dacă determinarea interesului Comunității s-a bazat pe o evaluare a tuturor intereselor implicate, respectiv cele ale industriei comunitare, ale importatorilor și ale utilizatorilor produsului în cauză.
(80)
Trebuie amintit că, în cadrul anchetei inițiale, s-a considerat că adoptarea măsurilor nu este contrară interesului Comunității. În afară de aceasta, faptul că prezenta anchetă constituie o reexaminare și, prin urmare, analizează o situație în care au fost deja instituite măsuri antidumping, permite evaluarea oricărui impact negativ anormal asupra părților vizate de către măsurile antidumping actuale.
(81)
Pe această bază, s-a examinat dacă, în ciuda concluziilor privind probabilitatea unei reapariții a dumpingului prejudiciabil, există motive întemeiate care ar putea conduce la concluzia conform căreia menținerea măsurilor în acest caz special nu este în interesul Comunității.
(82)
Pentru a evalua impactul probabil al deciziei de a institui sau nu măsurile respective, au fost solicitate informații tuturor părților interesate care fie erau cunoscute ca fiind vizate, fie s-au făcut chiar ele cunoscute. Pe această bază, Comisia a trimis chestionare către industria comunitară, nouă importatori independenți și 23 de utilizatori. În plus, Comisia i-a contactat, de asemenea, pe toți ceilalți producători comunitari cunoscuți care nu au oferit informațiile cerute pentru cooperarea la anchetă, pentru a obține informațiile fundamentale privind producția și vânzările acestora.
1. Impactul asupra industriei comunitare
(83)
Se amintește că industria comunitară se află în continuare într-o situație vulnerabilă, astfel cum a fost menționat la considerentele 58-74.
(84)
Menținerea măsurilor ar trebui să atenueze perturbările pieței și scăderea prețurilor. Măsurile ar trebui cel puțin să permită industriei comunitare să-și mențină vânzările și să beneficieze de economii de scară.
(85)
În caz contrar, dacă măsurile antidumping ar fi eliminate, este probabil ca situația financiară negativă a industriei comunitare să se mențină sau chiar să se deterioreze. Industria comunitară este în mod deosebit marcată de o pierdere de venituri, cauzată de prețurile scăzute și de cota de piață în declin.
(86)
În consecință, menținerea măsurilor antidumping ar fi conformă cu interesul Comunității.
2. Impactul asupra importatorilor și utilizatorilor
(87)
Numai un importator/utilizator și patru utilizatori au cooperat la anchetă și au oferit răspunsuri complete. Aceștia reprezintă 16,3 % din consumul comunitar total de folii din PET și au indicat că prelungirea taxelor antidumping nu ar avea un impact major asupra societăților lor.
3. Concluzie privind interesul Comunității
(88)
Luând în calcul toți factorii de mai sus, se concluzionează că instituirea măsurilor nu ar avea un efect negativ semnificativ sau chiar niciun efect negativ privind situația utilizatorilor și a importatorilor produsului în cauză.
(89)
Pe această bază, se concluzionează că nu există motive întemeiate pentru a nu se menține măsurile antidumping din rațiuni legate de interesul comunitar.
E. MĂSURILE ANTIDUMPING
(90)
Toate părțile au fost informate cu privire la datele și considerentele esențiale pe baza cărora se intenționează recomandarea menținerii măsurilor existente. De asemenea, acestora li s-a acordat un termen, pentru a le permite să-și prezinte observațiile cu privire la informațiile comunicate.
(91)
Pe baza faptelor și a considerentelor menționate anterior, se concluzionează că, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, trebuie încheiată reexaminarea intermediară parțială limitată la Jindal și trebuie menținută taxa antidumping de 0 % instituită, în cadrul anchetei inițiale, la importurile de folii din PET produse și exportate către Comunitate de către Jindal.
(92)
În ceea ce privește reexaminarea măsurilor care urmează să expire, astfel cum prevede articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază și pe baza constatărilor menționate anterior, măsurile antidumping aplicabile importurilor de folii din PET originare din India trebuie menținute,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Reexaminarea intermediară parțială a măsurilor antidumping aplicabile importurilor de folii din polietilen tereftalat (PET) originare, printre altele, din India, declarate în mod obișnuit sub codurile NC ex39206219 și ex39206290, în măsura în care aceste măsuri vizează producătorul-exportator indian Jindal Poly Films Limited, se încheie.
Articolul 2
(1) Este instituită o taxă antidumping definitivă la importurile de folii din polietilen tereftalat (PET) încadrate la codurile NC ex39206219 (coduri TARIC 3920621903, 3920621906, 3920621909, 3920621913, 3920621916, 3920621919, 3920621923, 3920621926, 3920621929, 3920621933, 3920621936, 3920621939, 3920621943, 3920621946, 3920621949, 3920621953, 3920621956, 3920621959, 3920621963, 3920621969, 3920621976, 3920621978 și 3920621994) și ex39206290 (coduri TARIC 3920629033 și 3920629094), originare din India.
(2) Nivelul taxei antidumping definitive aplicabile prețului net franco frontieră comunitară, înainte de vămuire, pentru produsele fabricate de către societățile menționate în continuare, va fi stabilit după cum urmează:
Societate
Taxă definitivă
(%)
TARIC cod suplimentar
Ester Industries Limited
75-76, Amrit Nagar,
Behind South Extension Part-1,
New Delhi - 110 003,
India
17,3
A026
Flex Industries Limited
A-1, Sector 60,
Noida 201 301, (U.P.),
India
0,0
A027
Garware Polyester Limited
Garware House,
50-A, Swami Nityanand Marg,
Vile Parle (East),
Mumbai 400 057,
India
6,8
A028
Jindal Poly Films Limited
56 Hanuman Road,
New Delhi 110 001,
India
0,0
A030
MTZ Polyfilms Limited
New India Centre, 5th floor,
17 Co-operage Road,
Mumbai 400 039,
India
18,0
A031
Polyplex Corporation Limited
B-37, Sector-1,
Noida 201 301,
Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh,
India
0,0
A032
SRF Limited
Express Building 9-10 Bahadur Shah Zaraf Marg
New Delhi 110-002
India
3,5
A753
Toate celelalte societăți
17,3
A999
(3) În cazul în care oricare parte furnizează Comisiei probe suficiente pentru a se stabili că:
-
nu a exportat mărfurile descrise la alineatul (1) în perioadele cuprinse între 1 aprilie 1999 și 31 martie 2000 și între 1 iulie 2005 și 30 iunie 2006;
-
nu este afiliată niciunui exportator sau producător supus măsurilor instituite prin Regulamentul (CE) nr. 366/2006; și
-
a exportat mărfurile respective după perioada cuprinsă între 1 iulie 2005 și 30 iunie 2006 sau și-a asumat o obligație contractuală irevocabilă de a exporta o cantitate substanțială în Comunitate,
Consiliul, hotărând cu majoritate simplă la propunerea Comisiei, prezentată după consultarea comitetului consultativ, poate modifica alineatul (2), prin adăugarea părții respective în lista societăților supuse măsurilor antidumping enumerate în tabelul cuprins în alineatul (2), cu o taxă definitivă corespunzătoare nivelului taxei medii ponderate de 3,5 %.
(4) Taxa antidumping reziduală definitivă aplicabilă importurilor din India, astfel cum este menționat în alineatul (2), este extinsă la importurile de aceleași folii din polietilen tereftalat expediate din Brazilia și din Israel (indiferent că sunt sau nu declarate ca fiind originare din Brazilia sau Israel) (coduri TARIC 3920621901, 3920621904, 3920621907, 3920621911, 3920621914, 3920621917, 3920621921, 3920621924, 3920621927, 3920621931, 3920621934, 3920621937, 3920621941, 3920621944, 3920621947, 3920621951, 3920621954, 3920621957, 3920621961, 3920621967, 3920621974, 3920621977, 3920621992, 3920629031, 3920629092), cu excepția celor produse de către:
Terphane Ltda BR 101, km 101, orașul Cabo de Santo Agostinho, statul Pernambuco, Brazilia (cod suplimentar TARIC A569);
Jolybar Filmtechnic Converting Ltd (1987), Hacharutsim str. 7, Ind. Park Siim 2000, Natania South, 42504, POB 8380, Israel (cod suplimentar TARIC A570);
Hanita Coatings Rural Cooperative Association Ltd., Kibbutz Hanita, 22885, Israel (cod suplimentar TARIC A691).
(5) Cu excepția cazului în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 3
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Luxemburg, 30 octombrie 2007.