VERORDNUNG (EG) Nr. 654/2008 DES RATES
vom 29. April 2008
zur Einführung eines endgültigen Antidumpingzolls auf die Einfuhren von Cumarin mit Ursprung in der Volksrepublik China, ausgeweitet auf aus Indien, Thailand, Indonesien und Malaysia versandte Einfuhren von Cumarin, ob als Ursprungserzeugnis Indiens, Thailands, Indonesiens und Malaysias angemeldet oder nicht, nach einer Auslaufüberprüfung gemäß Artikel 11 Absatz 2 der Verordnung (EG) Nr. 384/96
DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION -
gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 384/96 des Rates vom 22. Dezember 1995 über den Schutz gegen gedumpte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft gehörenden Ländern (1), insbesondere auf Artikel 9, Artikel 11 Absatz 2, Artikel 8 sowie Artikel 13,
auf Vorschlag der Kommission nach Anhörung des Beratenden Ausschusses,
in Erwägung nachstehender Gründe:
A. VERFAHREN
1. Geltende Maßnahmen
(1)
Der Rat führte mit der Verordnung (EG) Nr. 769/2002 (2) einen endgültigen Antidumpingzoll in Höhe von 3 479 EUR je Tonne auf die Einfuhren von Cumarin mit Ursprung in der Volksrepublik China („VR China“) ein, den er mit der Verordnung (EG) Nr. 2272/2004 (3) auf aus Indien und Thailand versandte Einfuhren und mit der Verordnung (EG) Nr. 1650/2006 (4) auf aus Indonesien und Malaysia versandte Einfuhren ausweitete.
(2)
Die Kommission nahm im Zusammenhang mit der Untersuchung betreffend die mutmaßliche Umgehung der Antidumpingmaßnahmen durch Einfuhren von aus Indien oder Thailand versandtem Cumarin mit ihrem Beschluss vom 3. Januar 2005 (5) ein Verpflichtungsangebot eines indischen Herstellers an.
2. Überprüfungsantrag
(3)
Der Antrag wurde am 8. Februar 2007 vom „European Chemical Industry Council“ (CEFIC, „Antragsteller“) im Namen des einzigen Gemeinschaftsherstellers gestellt, auf den folglich die gesamte Gemeinschaftsproduktion von Cumarin entfällt.
(4)
Der Antragsteller behauptete und legte hinreichende Anscheinsbeweise dafür vor, dass a) ein Anhalten bzw. erneutes Auftreten des Dumpings und der Schädigung des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft wahrscheinlich wären und b) die betroffene Ware weiterhin in erheblichen Mengen und zu gedumpten Preisen aus der VR China in die Gemeinschaft eingeführt wurde.
(5)
Ferner hätten sich angeblich das Volumen und die Preise der Einfuhren neben anderen Auswirkungen auch weiterhin negativ auf die Preise des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft ausgewirkt und dadurch dessen Finanz- und Beschäftigungslage sehr nachteilig beeinflusst.
(6)
Der Antragsteller verwies außerdem darauf, dass die Ausführer/Hersteller der betroffenen Ware in der VR China während der Geltungsdauer der Maßnahmen diese umgangen hatten, wogegen der Rat mit der Ausweitung der Maßnahmen im Wege der Verordnungen (EG) Nr. 2272/2004 und Nr. 1650/2006 vorgegangen sei.
3. Einleitung
(7)
Nach Anhörung des Beratenden Ausschusses stellte die Kommission fest, dass genügend Beweise für die Einleitung einer Auslaufüberprüfung vorlagen, und leitete im Wege einer im Amtsblatt der Europäischen Union veröffentlichten Bekanntmachung (6) eine Untersuchung gemäß Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung ein.
4. Untersuchungszeitraum
(8)
Die Untersuchung des Anhaltens bzw. erneuten Auftretens des Dumpings und der Schädigung betraf den Zeitraum vom 1. April 2006 bis zum 31. März 2007 („Untersuchungszeitraum der Überprüfung“ oder „UZÜ“). Die Untersuchung der Entwicklungen, die für die Beurteilung des Anhaltens bzw. erneuten Auftretens der Schädigung relevant sind, betraf den Zeitraum vom 1. Januar 2003 bis zum Ende des UZÜ („Bezugszeitraum“).
5. Von der Untersuchung betroffene Parteien
(9)
Die Kommission unterrichtete den Antrag stellenden Gemeinschaftshersteller, die ausführenden Hersteller in der VR China und deren Vertreter, die chinesischen Behörden und die bekanntermaßen betroffenen Einführer, Verwender und Verbände offiziell über die Einleitung der Überprüfung. Die Kommission sandte Fragebogen an die ausführenden Hersteller, einen Hersteller in Indien (Vergleichsland, siehe Randnummer 26), den einzigen Gemeinschaftshersteller, die bekannten Einführer und Verwender und an diejenigen Parteien, die sich innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Frist gemeldet hatten.
(10)
Angesichts der großen Anzahl der von dieser Untersuchung betroffenen ausführenden Hersteller war in der Einleitungsbekanntmachung ein Stichprobenverfahren gemäß Artikel 17 der Grundverordnung vorgesehen. Damit die Kommission über die Notwendigkeit eines Stichprobenverfahrens entscheiden und gegebenenfalls eine Stichprobe bilden konnte, wurden alle ausführenden Hersteller aufgefordert, sich zu melden und die in der Einleitungsbekanntmachung genannten grundlegenden Informationen über ihre Tätigkeiten in Verbindung mit Cumarin im Untersuchungszeitraum zu übermitteln. Zwei Unternehmen in der VR China füllten den Stichprobenfragebogen aus, jedoch erklärte sich nur das folgende Unternehmen zur Zusammenarbeit bereit und füllte den Dumpingfragebogen aus:
-
Nanjing Jingqiao Perfumery/China Tuhsu Flavours & Fragrances Imp. & Exp. Corp.
(11)
Der Gemeinschaftshersteller und vier Einführer/Verwender beantworteten die Fragebogen. Der Hersteller aus dem Vergleichsland Indien, mit dem die Kommissionsdienststellen Kontakt aufnahmen, war nicht zur Mitarbeit bereit.
6. Prüfung der eingegangenen Informationen
(12)
Die Kommission holte alle Informationen ein, die sie zur Ermittlung der Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens bzw. erneuten Auftretens des Dumpings und der Schädigung sowie des Gemeinschaftsinteresses für notwendig erachtete, und überprüfte sie. Sie gab ferner den direkt betroffenen Parteien Gelegenheit, ihren Standpunkt schriftlich darzulegen und eine Anhörung zu beantragen.
(13)
In den Betrieben folgender Unternehmen wurden Kontrollbesuche durchgeführt:
Gemeinschaftshersteller:
-
Rhodia Organics, (Lyon) Frankreich;
Einführer/Verwender:
-
Henkel KGaA, (Krefeld) Deutschland.
B. BETROFFENE WARE UND GLEICHARTIGE WARE
1. Betroffene Ware
(14)
Die betroffene Ware ist dieselbe Ware wie in der Ausgangsuntersuchung, also Cumarin, ein weißliches, kristallines Pulver mit dem charakteristischen Duft von frisch gemähtem Heu. Es dient hauptsächlich als Aromat und als Fixiermittel bei der Herstellung von Duftstoffen, die ihrerseits zur Herstellung von Waschmitteln, Kosmetika und Parfums verwendet werden.
(15)
Cumarin war ursprünglich ein aus Tonkabohnen gewonnenes Naturerzeugnis, das heute synthetisch hergestellt wird. Es kann durch Synthese auf der Basis von Phenol, aus dem Salicylaldehyd (Perkin-Reaktion) gewonnen wird, oder durch Synthese aus Orthocresol (Raschig-Reaktion) hergestellt werden. Die wichtigste physikalische Spezifikation für Cumarin ist seine Reinheit, deren Gradmesser der Schmelzpunkt ist. Der Schmelzpunkt der Standardqualität des in der Gemeinschaft vermarkteten Cumarins liegt zwischen 68 °C und 70 °C, was einer Reinheit von 99 % entspricht.
(16)
Die betroffene Ware wird unter den KN-Code ex 2932 21 00 eingereiht.
2. Gleichartige Ware
(17)
Wie bereits in der Ausgangsuntersuchung wiesen das aus der VR China in die Gemeinschaft ausgeführte Cumarin sowie das vom Wirtschaftszweig der Gemeinschaft hergestellte und auf dem Gemeinschaftsmarkt verkaufte Cumarin den Untersuchungsergebnissen zufolge exakt dieselben materiellen Eigenschaften und Verwendungen auf und waren daher gleichartig im Sinne von Artikel 1 Absatz 4 der Grundverordnung.
C. WAHRSCHEINLICHKEIT EINES ANHALTENS ODER ERNEUTEN AUFTRETENS DES DUMPINGS
1. Allgemeines
(18)
Gemäß Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung wurde geprüft, ob Dumping vorlag und falls ja, ob beim Außerkrafttreten der Maßnahmen mit einem Anhalten oder erneuten Auftreten des Dumpings zu rechnen wäre.
(19)
Gemäß Artikel 11 Absatz 9 der Grundverordnung wurde dieselbe Methodik angewandt wie in der Ausgangsuntersuchung. Da eine Auslaufüberprüfung keine Untersuchung geänderter Umstände beinhaltet, wurde nicht erneut geprüft, ob den Herstellern Marktwirtschaftsbehandlung („MWB“) zustand oder nicht.
(20)
Statistischen Daten zufolge wurden aus allen Quellen zusammengenommen rund 214 Tonnen in die Gemeinschaft eingeführt; davon kamen rund 137 Tonnen aus der VR China, was einem Anteil von rund 20 % am Gemeinschaftsverbrauch entspricht.
2. Stichprobenverfahren (Ausführer) und Zusammenarbeit
(21)
Bekanntlich arbeitete an der vorausgegangenen Untersuchung, deren Ergebnisse im Mai 2002 veröffentlicht wurden, keiner der ausführenden Hersteller in China mit, es wurde auch keinem MWB oder IB gewährt.
(22)
21 potenzielle Hersteller/Ausführer in der VR China erhielten Stichprobenformulare, auf die jedoch nur zwei Unternehmen antworteten; von diesen arbeitete nur ein Unternehmen bei der Untersuchung mit und füllte einen Fragebogen aus; daher erübrigte sich ein Stichprobenverfahren. Auf dieses Unternehmen entfielen rund 5 % der chinesischen Einfuhren im UZÜ sowie rund 17 % der gesamten chinesischen Produktionskapazität.
(23)
Angesichts der äußerst geringen Bereitschaft zur Mitarbeit und der Tatsache, dass ein einziges Unternehmen für den Markt und die Produktion in China nur beschränkt repräsentativ ist, wurde festgestellt, dass von den ausführenden Herstellern keine zuverlässigen Daten über Einfuhren der betroffenen Ware in die Gemeinschaft im UZÜ zu erhalten sind. Unter diesen Umständen griff die Kommission gemäß Artikel 18 der Grundverordnung auf die verfügbaren Fakten, d. h. auf die KN-Code-Daten, zurück. Die Angaben aus der einzigen Fragebogenantwort wurden, soweit möglich, zum Abgleich der gemäß Artikel 18 anhand der verfügbaren Daten gewonnenen Ergebnisse genutzt.
(24)
Es wurde festgestellt, dass für die meisten Belange dieser Untersuchung die KN-Code-Daten die besten verfügbaren Fakten sind. Die Richtigkeit der KN-Code-Zahlen wurde anhand von TARIC-Daten und Angaben bestätigt, die gemäß Artikel 14 Absatz 6 der Grundverordnung gesammelt wurden.
(25)
Soweit angezeigt, wurden der Kommission vorliegende Angaben über Ausfuhrpreise von mitarbeitenden Herstellern sowie chinesische Ausfuhrstatistiken (in denen auch andere Waren als die betroffene Ware erfasst waren) ergänzend berücksichtigt.
3. Vergleichsland
(26)
Cumarin ist ein Duftstoff, der weltweit nur in einigen wenigen Ländern hergestellt wird; folglich war die Auswahl für ein Vergleichsland äußerst begrenzt. Den bei der Untersuchung vorliegenden Angaben zufolge wurde Cumarin im UZÜ lediglich in Frankreich, China und Indien hergestellt. Bei der vorausgegangenen Untersuchung wurden die USA als Vergleichsland herangezogen, doch das amerikanische Unternehmen hat seine Produktion zwischenzeitlich eingestellt. In der Einleitungsbekanntmachung wurde Indien als Vergleichsland vorgeschlagen, es hatte sich jedoch kein indischer Hersteller zur Mitarbeit bereit erklärt.
(27)
Aus den genannten Gründen musste der Normalwert gemäß Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung „auf jeder anderen angemessenen Grundlage“ ermittelt werden. Die Daten des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft wurden für diesen Zweck als angemessen erachtet.
4. Dumping während des Untersuchungszeitraums
(28)
Aus den unter Randnummer 23 aufgeführten Gründen wurden die Dumpingspannen anhand von KN-Code-Daten berechnet, die mit den Angaben des einzigen mitarbeitenden ausführenden Herstellers in China abgeglichen wurden. Die Ausfuhrpreise der Einfuhren aus China wurden angepasst, um ihre Vergleichbarkeit mit dem Normalwert sicherzustellen. Mit diesen Anpassungen wurde gewährleistet, dass die Berechnungen auf der Stufe ab Werk erfolgten; die Differenz zwischen Ausfuhrpreis und Normalwert wurde als Prozentsatz des cif-Ausfuhrpreises angegeben. Die so berechnete Dumpingspanne betrug im UZÜ rund 45 %.
5. Preisvergleiche
(29)
Es war davon auszugehen, dass die chinesischen Ausführer bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen sehr wahrscheinlich große Mengen auf dem riesigen Gemeinschaftsmarkt verkaufen würden. Diese Schlussfolgerung stützt sich auf folgende bei der Untersuchung errechnete Zahlen:
i)
die chinesischen Inlandspreise waren im UZÜ um rund 25 % niedriger als die Preise auf dem Gemeinschaftsmarkt;
ii)
die chinesischen Hersteller verkaufen den Großteil ihrer Produktion auf Exportmärkten, da der chinesische Inlandsmarkt ihre Gesamtproduktion nicht aufnehmen kann und da die Inlandspreise mit den Preisen vergleichbar sind, die auf Drittlandsmärkten erzielt werden können;
iii)
die Preise auf dem Gemeinschaftsmarkt waren höher als die Preise, die die chinesischen ausführenden Hersteller bei der Ausfuhr in Drittländer erzielten. Dies legt nahe, dass auch auf anderen Drittlandsmärkten gedumpte Waren verkauft werden und dass die Hersteller in der VR China einen starken Anreiz hätten, ihre Ausfuhren in die Gemeinschaft umzuleiten.
6. Kapazitätsreserven und Lagerbestände in der VR China
(30)
Die im Mai 2002 abgeschlossene Untersuchung ergab, dass China über enorme Kapazitätsreserven verfügt (zwischen 50 % und 60 % der Produktionskapazität). Da die ausführenden Hersteller in China nur in geringem Maße zur Mitarbeit bereit waren, standen für die Untersuchung nur sehr wenige Angaben zu den derzeit vorhandenen Kapazitätsreserven und Lagerbeständen in der VR China zur Verfügung.
(31)
Das einzige mitarbeitende Unternehmen verfügte jedoch seiner Fragebogenantwort zufolge über erhebliche Kapazitätsreserven. Die Lager dieses Herstellers wiesen zum Ende des UZÜ einen Bestand von rund 500 Tonnen auf, was über 70 % des Gemeinschaftsmarktes im UZÜ entsprach. Die Tatsache, dass auf diesen Hersteller lediglich zwischen 15 % und 20 % der chinesischen Produktionskapazität entfallen, legt nahe, dass weit größere Lagerbestände bereitstehen, um bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen den Gemeinschaftsmarkt zu durchdringen.
7. Potenzielle Absorptionskapazität von Drittlandsmärkten bzw. des chinesischen Inlandsmarktes
(32)
Angesichts der oben genannten Preisvergleiche, Kapazitätsreserven und Lagerbestände kann kaum geltend gemacht werden, dass die chinesische Produktion von Drittlandsmärkten und dem chinesischen Inlandsmarkt absorbiert wird. Der Verbrauch auf den Drittlandsmärkten blieb während der letzten zehn Jahre relativ konstant und wird es erwartungsgemäß auch künftig bleiben. Vor diesem Hintergrund liegt es auf der Hand, dass die chinesischen Hersteller weiterhin auf die Ausfuhren in die Gemeinschaft angewiesen sein dürften, denn der Gemeinschaftsmarkt ist aufgrund seines Umfangs und seiner relativ hohen Preise weltweit einer der attraktivsten Märkte. Sollten die Maßnahmen außer Kraft treten, werden sicherlich noch größere Mengen an gedumpten Einfuhren auf den Gemeinschaftsmarkt umgeleitet.
8. Umgehungspraktiken
(33)
Wie unter Randnummer 1 erläutert, wurden die Maßnahmen, die Gegenstand der Überprüfung sind, aufgrund einer Umgehungsuntersuchung auf Indien, Thailand, Malaysia und Indonesien ausgeweitet. Diese Tatsache zeigt, dass die chinesischen Hersteller ein starkes Interesse an der Durchdringung des Gemeinschaftsmarktes haben und dass sie bereit sind, dies ungeachtet geltender Antidumpingmaßnahmen auch durchzusetzen. Die Umgehungspraktiken untermauern daher die Schlussfolgerung, dass bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen mit großer Wahrscheinlichkeit erneut größere Mengen gedumpter Waren in die Gemeinschaft eingeführt würden.
9. Schlussfolgerung zur Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens und/oder erneuten Auftretens des Dumpings
(34)
Aus den dargelegten Gründen wird der Schluss gezogen, dass bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen das Dumping wahrscheinlich anhalten würde.
D. DEFINITION DES WIRTSCHAFTSZWEIGS DER GEMEINSCHAFT
(35)
Das vom Antragsteller vertretene Unternehmen war im Untersuchungszeitraum der einzige Cumarinhersteller in der Gemeinschaft. Dieser Gemeinschaftshersteller wird daher als Wirtschaftszweig der Gemeinschaft im Sinne von Artikel 4 Absatz 1 und Artikel 5 Absatz 4 der Grundverordnung angesehen.
E. UNTERSUCHUNG DER LAGE IN DER GEMEINSCHAFT
1. Gemeinschaftsverbrauch (7)
(36)
Die Ware, die Gegenstand dieser Überprüfung ist, wird als Bestandteil eines einzigen KN-Codes aufgeführt. Um innerhalb dieses KN-Codes die Menge der Waren zu ermitteln, die nicht auf die betroffene Ware entfällt, verglichen die Kommissionsdienststellen die KN-Daten mit Daten aus anderen verfügbaren statistischen Quellen (siehe Randnummer 23). Der Vergleich ergab, dass es sich bei nahezu 100 % der unter diesem KN-Code eingeführten Waren um die betroffene Ware handelte.
(37)
Zur Ermittlung des Gemeinschaftsverbrauchs wurden daher die gesamten KN-Code-Daten für die Einfuhren in die Europäische Gemeinschaft zu den in der Fragebogenantwort angegebenen Verkaufsmengen des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft auf dem Gemeinschaftsmarkt addiert.
(38)
Insgesamt ging der sichtbare Cumarinverbrauch im Bezugszeitraum um 8 % zurück, wobei bis 2005 ein Rückgang und anschließend ein Anstieg zu verzeichnen war. Die Verbrauchsmengen dürften sich inzwischen stabilisiert haben.
(39)
Der Gemeinschaftsverbrauch entwickelte sich wie folgt:
Tabelle 1
2003
2004
2005
2006
UZÜ
Gemeinschaftsverbrauch
(Index 2003 = 100)
100
91,4
82,4
90
92,3
2. Einfuhren aus dem betroffenen Land
a) Menge und Marktanteil
(40)
Wie unter Randnummer 36 erläutert, wurde der KN-Code 2932 21 00 als Quelle für die Einfuhren der betroffenen Ware in die Gemeinschaft verwendet.
(41)
Bei den Einfuhren aus China sind die nachgewiesenen Umgehungspraktiken zu berücksichtigen, die zur Ausweitung der Maßnahmen auf Einfuhren von Cumarin aus Indien, Thailand, Indonesien und Malaysia führten. Infolge der Antiumgehungsmaßnahmen sind die Einfuhren mit Ursprung in der VR China sowie die aus anderen Ländern versandten Einfuhren mit Ursprung in der VR China im Bezugszeitraum zurückgegangen. Wenn auch immer noch erhebliche Mengen mit Ursprung in der VR China eingeführt werden, so zeigt der Rückgang doch, dass die Maßnahmen gegen die Umgehung gegriffen haben.
(42)
Wie unter Randnummer 38 erläutert, ging der sichtbare Verbrauch im Bezugszeitraum zurück. Die Einfuhren aus China gingen noch weiter zurück als der Verbrauch, was zu einem Verlust an Marktanteilen in der Gemeinschaft zugunsten des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft führte. Die Menge der Einfuhren aus Drittländern in die Gemeinschaft blieb im Bezugszeitraum konstant.
Tabelle 2
2003
2004
2005
2006
UZÜ
Menge der gedumpten Einfuhren
(Index 2003 = 100)
100
99,4
49,7
47
50,1
Menge der Einfuhren aus Drittländern
100
78
74,7
65,5
66,6
Marktanteil der gedumpten Einfuhren
30 %-40 %
40 %-50 %
20 %-30 %
10 %-20 %
20 %-30 %
b) Preise
(43)
Im Bezugszeitraum lagen die durchschnittlichen cif-Preise für aus China eingeführtes Cumarin kontinuierlich weit unter den Preisen des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft.
3. Wirtschaftliche Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft
a) Produktion
(44)
Der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft musste seine Produktionsmenge der betroffenen Ware zwischen 2003 und dem UZÜ um 25 % verringern, da sein Verkaufsvolumen ab 2003 aufgrund der Umgehungspraktiken rückläufig war. Außerdem ging auch das Verkaufsvolumen der Ausfuhren in Drittländer zurück, da der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft auch auf den Ausfuhrmärkten der Drittländer durch die chinesischen Niedrigpreiseinfuhren unter Druck geriet.
b) Produktionskapazität und Kapazitätsauslastung
(45)
Wie unter den Randnummern 36 bis 39 erläutert, blieben die Verkäufe der betroffenen Ware, die der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft in der Gemeinschaft tätigte, im gesamten Bezugszeitraum relativ stabil. Im gleichen Zeitraum verzeichnete der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft allerdings einen drastischen Rückgang der Ausfuhrmengen in Drittländer. Um seine Kapazitätsauslastung zu optimieren, musste der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft Kapazitäten abbauen. Dennoch blieb die Kapazitätsauslastung relativ niedrig.
Tabelle 3
2003
2004
2005
2006
UZÜ
Produktion
100
63,4
66,3
70,3
75,4
Produktionskapazität
100
63,5
63,5
63,5
63,5
Kapazitätsauslastung
100
99,8
104,4
110,8
118,8
c) Verkäufe in der Gemeinschaft
(46)
Das Verkaufsvolumen des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft in der EU erhöhte sich im Bezugszeitraum um 36 %. Diese Entwicklung wurde aufgrund der Verlängerung der Maßnahmen um weitere fünf Jahre und der effizienten Unterbindung der Umgehungspraktiken ermöglicht. Im gleichen Zeitraum gingen daraufhin die chinesischen Einfuhren zurück (siehe Randnummer 41). Die Einfuhren aus Indien, dem einzigen Drittland, das bekanntermaßen ebenfalls Cumarin herstellt, beschränkten sich auf die in der Verpflichtung festgelegten Mengen.
d) Lagerbestände
(47)
Im Bezugszeitraum waren die Lagerbestände des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft rückläufig.
e) Marktanteile
(48)
Der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft konnte seinen Marktanteil im Bezugszeitraum ausbauen. Wie unter den Randnummern 41 und 42 erläutert, war dies auf die Wirksamkeit der geltenden Maßnahmen zurückzuführen. Der Ausbau des Marktanteils um 22 Prozentpunkte im Bezugszeitraum stand eindeutig mit der Unterbindung der Umgehungspraktiken im Zusammenhang.
f) Preise
(49)
Der durchschnittliche Nettoverkaufspreis für Cumarin ging 2004 auf dem Gemeinschaftsmarkt im Vergleich zum Vorjahrespreis um 10 % zurück. Nach 2004 stiegen die Preise allmählich wieder an, erreichten jedoch im UZÜ nicht mehr das Niveau von 2003. Erwartungsgemäß haben sich die Preise bislang noch nicht vollständig erholt.
(50)
Die Preissituation verdeutlicht den starken Druck, den die chinesischen Einfuhren ausübten. Im Bezugszeitraum lagen die durchschnittlichen cif-Preise für Einfuhren aus China kontinuierlich weit unter den Preisen des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft. Aufgrund der geltenden Maßnahmen wurde Cumarin mit Ursprung in China im UZÜ zum gleichen Preis verkauft wie das Cumarin des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft. Damit stellten die Preise der chinesischen Ausfuhren einen Höchstpreis dar, an den der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft seine Preise anpassen musste. Als Folge davon stehen die Preise des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft unter erheblichem Druck, und die Rentabilität des Wirtschaftszweigs ist gering.
(51)
Um festzustellen, ob die Preisunterbietung durch Cumarin mit Ursprung in China anhält, wurden die Ab-Werk-Preise des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft an unabhängige Abnehmer mit den cif-Preisen frei Grenze der Gemeinschaft anhand der KN-Code-Daten verglichen (siehe Randnummer 23). Der Vergleich ergab, dass die Preise der Einfuhren zwar dicht an dem den Wirtschaftszweig der Gemeinschaft nicht schädigenden Preis lagen, die Preise des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft jedoch nicht unterboten.
Tabelle 4
2003
2004
2005
2006
UZÜ
Lagerbestände
100
50,3
31
20,9
3,7
Marktanteile des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft
100
98
136,5
149,3
148
Preise
100
90,4
93,7
96,6
97,3
g) Rentabilität
(52)
Die Rentabilität der Verkäufe der betroffenen Ware an unabhängige Abnehmer in der Gemeinschaft war im UZÜ offensichtlich leicht positiv. Ab 2004 war sie negativ mit einem geringfügigen Anstieg ab 2006. Die geringe Rentabilität ist, wie unter den Randnummern 49 und 50 erläutert, zum Teil auf gedrückte Verkaufspreise zurückzuführen, die mit einem Anstieg der Kosten, insbesondere der Rohstoffkosten, einhergingen. Die Produktivitätssteigerung konnte die negativen Auswirkungen dieser Faktoren auf die Rentabilität nur zum Teil ausgleichen. Insgesamt lag der Gewinn im gesamten Bezugszeitraum weit unter dem normalen Gewinn.
h) Cashflow und Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten
(53)
Die Entwicklung des Cashflows des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft im Vergleich zu den Verkäufen der betroffenen Ware auf dem Gemeinschaftsmarkt gibt die Entwicklung der Rentabilität an. Hierzu ist anzumerken, dass der Cashflow zwar gering war, im Bezugszeitraum jedoch im positiven Bereich blieb.
(54)
Die Untersuchung ergab, dass der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft keinerlei Schwierigkeiten bei der Kapitalbeschaffung hat und dass die Kapitalausgaben im Bezugszeitraum sehr gering waren. Allerdings können die Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten bei dieser Untersuchung nicht als aussagekräftiger Indikator angesehen werden, da der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft eine große Unternehmensgruppe ist, für die die Cumarinherstellung lediglich einen geringen Anteil an ihrer Gesamtproduktion darstellt. Die Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten sind eher im Zusammenhang mit der Leistungsfähigkeit der Unternehmensgruppe insgesamt zu sehen als mit der auf die betroffene Ware bezogenen Leistung.
i) Beschäftigung, Produktivität und Löhne
(55)
Im Wirtschaftszweig der Gemeinschaft war die Beschäftigung im Bezugszeitraum insbesondere ab 2004 rückläufig. Der Rückgang war darauf zurückzuführen, dass der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft sein Herstellungsverfahren für Cumarin umstellte. Die Produktivität des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft, gemessen als Produktionsmenge je Beschäftigten, stieg im Bezugszeitraum deutlich an.
(56)
Die Lohnkosten insgesamt waren als unmittelbare Folge der unter Randnummer 55 erwähnten Umstellung rückläufig. Die Durchschnittslöhne je Beschäftigten blieben im Bezugszeitraum konstant.
Tabelle 5
2003
2004
2005
2006
RIP
Beschäftigte
100
86
61
57
57
Löhne
100
89,6
65,5
63,4
63,4
Produktivität
100
76,4
111,8
129,4
135,3
j) Investitionen und Kapitalrendite (RoI)
(57)
Im Bezugszeitraum erreichten die Investitionen 2004 einen Höhepunkt und waren danach rückläufig. Unter den derzeitigen Marktbedingungen konzentriert sich der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft eher darauf, bestehende Produktionsanlagen zu erhalten als die Produktionskapazitäten auszubauen.
(58)
Vor diesem Hintergrund gibt die Kapitalrendite, ausgedrückt als das Verhältnis zwischen dem Nettogewinn des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft und dem Buchwert seiner Sachanlagen, die Entwicklung der Rentabilität an (siehe Randnummer 52).
k) Wachstum
(59)
Da - wie ab Randnummer 36 erläutert - seine Verkäufe auf dem Gemeinschaftsmarkt stark angestiegen waren, konnte der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft einen erheblichen Marktanteil zurückerobern.
l) Höhe der Dumpingspanne
(60)
Bei der Untersuchung der Höhe der Dumpingspanne wird der Tatsache Rechnung getragen, dass bereits Maßnahmen zur Unterbindung des schädigenden Dumpings in Kraft sind. In Anbetracht der Einfuhrmengen im UZÜ sowie der beträchtlichen Höhe des ermittelten Dumpings (siehe Randnummer 28) können die Auswirkungen des Dumpings auf den Wirtschaftszweig der Gemeinschaft nicht als geringfügig eingestuft werden.
m) Erholung von früherem Dumping
(61)
Es ist zu berücksichtigen, dass der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft nach Einführung der Antidumpingmaßnahmen im Jahr 2002 nicht in der Lage gewesen wäre, sich vom früheren Dumping zu erholen, da Umgehungspraktiken angewandt wurden, gegen die erst 2004 und 2006 Maßnahmen ergriffen wurden. Vor Einführung der Antiumgehungsmaßnahmen gegen Indien, Thailand, Indonesien und Malaysia durch den Rat und Annahme der Verpflichtung 2005 durch die Kommission wurden erhebliche Mengen aus den vier vorgenannten Ländern eingeführt, die eine Erholung des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft vom früheren Dumping verhinderten.
4. Schlussfolgerung zur Lage auf dem Gemeinschaftsmarkt
(62)
Die Einführung der Antidumpingmaßnahmen auf Einfuhren von Cumarin mit Ursprung in der VR China und die Ausweitung der Maßnahmen auf die Länder, über die eine Umgehung festgestellt wurde, hatte insofern positive Auswirkungen, als sie eine teilweise Erholung des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft von einer schwierigen Wirtschaftslage ermöglichten. Die anhaltenden Bemühungen des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft in Form von Kostensenkungen und Steigerung der Produktivität je Beschäftigten konnten den Anstieg der Rohstoffpreise und den Rückgang der Verkaufspreise auf dem Gemeinschaftsmarkt nur knapp ausgleichen.
(63)
Die unter Randnummer 33 erläuterten Umgehungspraktiken der chinesischen Hersteller untermauern die Schlussfolgerung, dass die ausführenden Hersteller in China großes Interesse daran haben, ihre Waren auf den Gemeinschaftsmarkt zu bringen.
(64)
Nach der vorstehenden Analyse ist der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft immer noch in einer prekären Lage, wenn die Maßnahmen auch dazu beigetragen haben, die schädigenden Auswirkungen des Dumpings einzudämmen. Jeder Anstieg der Einfuhren zu gedumpten Preisen würde jedoch aller Wahrscheinlichkeit nach diese Lage verschlechtern und alle Bemühungen des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft zunichte machen, der sehr wahrscheinlich gezwungen wäre, die Cumarinproduktion einzustellen.
F. WAHRSCHEINLICHKEIT EINER ERNEUTEN SCHÄDIGUNG
1. Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens der Schädigung
(65)
Zur Ermittlung der wahrscheinlichen Auswirkungen des Auslaufens der geltenden Maßnahmen auf den Wirtschaftszweig der Gemeinschaft wurden im Einklang mit den Feststellungen unter den Randnummern 28 bis 34 die nachstehenden Faktoren berücksichtigt.
(66)
Infolge der geltenden Maßnahmen konnte der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft seine Verkäufe auf dem Gemeinschaftsmarkt steigern. Die Daten verdeutlichen, dass der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft seinen Marktanteil auf einem Markt erheblich ausbauen konnte, auf dem der Verbrauch im Bezugszeitraum um 8 % zurückging. Dennoch war der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft auch weiterhin dem Preisdruck ausgesetzt.
(67)
Obschon der Cumarinverbrauch um 8 % sank, ist Schätzungen zufolge für den weltweiten Cumarinverbrauch - abgesehen von gewissen Modetrends - mit keinen größeren Schwankungen zu rechnen (siehe Randnummer 38). Es gibt eindeutige Anzeichen dafür, dass ohne Antidumpingmaßnahmen weiterhin erhebliche Mengen aus China zu Dumpingpreisen eingeführt werden. Außerdem legen die umfangreichen Kapazitätsreserven in China nahe, dass bei einer Aufhebung der Maßnahmen mit hoher Wahrscheinlichkeit noch größere Mengen in die Gemeinschaft eingeführt würden.
(68)
Die Ausweitung der Maßnahmen im Anschluss an das Antiumgehungsverfahren trug wesentlich dazu bei, die Umgehungspraktiken im Zusammenhang mit der aus Indien, Thailand, Indonesien und Malaysia versandten betroffenen Ware mit Ursprung in der VR China zu unterbinden. Wahrscheinlich werden die ausführenden Hersteller in China als Ausgleich für den Marktanteil am Gemeinschaftsmarkt, der ihnen nach der Unterbindung der Umgehung verloren ging, aggressive Preispraktiken anwenden müssen.
(69)
Wie unter Randnummer 29 festgestellt, ergab die Untersuchung, dass die chinesischen Ausführer bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen sehr wahrscheinlich große Mengen in die Gemeinschaft umleiten würden. Sie hätten damit die Möglichkeit, einen Teil ihrer Überkapazitäten zu nutzen.
(70)
Die Wahrscheinlichkeit einer solchen Entwicklung wird außerdem dadurch untermauert, dass die Preise in der Gemeinschaft höher sind als die chinesischen Ausfuhrpreise in andere Drittländer. Die chinesischen Hersteller würden höchstwahrscheinlich dazu ermutigt, ihre Aktivitäten auf dem Gemeinschaftsmarkt zu intensivieren.
(71)
Darüber hinaus dürfte das Aufheben der Maßnahmen zu erhöhten Einfuhren zu niedrigeren Preisen führen, was wiederum höchstwahrscheinlich stark schädigende Auswirkungen auf den Wirtschaftszweig der Gemeinschaft haben dürfte. Unter diesen Umständen müsste der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft entweder ebenfalls die Preise senken, um seinen Marktanteil zu halten, oder aber seine Verkaufspreise in der jetzigen Höhe beibehalten und dafür den Verlust von Abnehmern und letztendlich auch Absatzeinbußen in Kauf nehmen. Im ersten Fall würde der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft mit Verlust arbeiten, im zweiten Fall hätten die geringeren Verkaufsmengen letztendlich steigende Kosten und damit ebenfalls Verluste zur Folge.
(72)
Die Untersuchung ergab, dass im Falle der zu erwartenden höheren Einfuhren infolge eines Auslaufens der Maßnahmen ein erneutes Auftreten der Schädigung des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft, der sich bereits in einer prekären Lage befindet, sehr wahrscheinlich ist. Kurz gesagt, der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft müsste die Herstellung von Cumarin einstellen.
G. INTERESSE DER GEMEINSCHAFT
1. Einleitung
(73)
Gemäß Artikel 21 der Grundverordnung prüfte die Kommission, ob eine Verlängerung der geltenden Antidumpingmaßnahmen dem Interesse der Gemeinschaft insgesamt zuwiderliefe. Dabei wurden alle auf dem Spiel stehenden Interessen berücksichtigt, d. h. die Interessen des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft, der Einführer/Händler und der Verwender von Cumarin. Um die voraussichtlichen Auswirkungen der Aufrechterhaltung bzw. des Außerkrafttretens der Maßnahmen beurteilen zu können, holte die Kommission von allen vorgenannten interessierten Parteien Informationen ein.
(74)
Auf deren Grundlage wurde geprüft, ob trotz der Schlussfolgerungen zur Wahrscheinlichkeit des Anhaltens des Dumpings und des erneuten Auftretens der Schädigung zwingende Gründe dafür sprachen, dass in diesem besonderen Fall die Einführung von Maßnahmen dem Gemeinschaftsinteresse zuwiderliefe.
2. Interesse des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft
(75)
Es wäre eindeutig im Interesse des einzigen Gemeinschaftsherstellers, wenn er die Cumarinproduktion fortführen könnte.
(76)
Außerdem wird davon ausgegangen, dass das Dumping bei einem Aufheben der Maßnahmen wahrscheinlich anhalten und sogar verstärkt auftreten und damit die Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft kontinuierlich verschlechtern würde, bis der Wirtschaftszweig mit hoher Wahrscheinlichkeit vor dem Aus steht.
(77)
Allgemein lässt dies den Schluss zu, dass die Aufrechterhaltung der Maßnahmen ganz klar im Interesse des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft läge.
3. Interesse der Einführer und Verwender
(78)
Die Kommissionsdienststellen nahmen mit 13 Einführern und zehn industriellen Verwendern Kontakt auf und versandten Fragebogen. Vier Unternehmen sandten die ausgefüllten Fragebogen zurück und erklärten sich zur Mitarbeit bereit.
(79)
Von ihnen sprach sich ein Einführer gegen die Maßnahmen aus, da er vor allem Bedenken hinsichtlich des Kaufpreises der betroffenen Ware hatte. Allerdings gab er auch an, dass der Anteil der Cumarinkosten an seinen Produktionskosten insgesamt sehr gering ist.
(80)
Obschon die betroffene Ware in anderen Wirtschaftszweigen verwendet wird und dort häufig auch nicht ersetzt werden kann, ist ihre Bedeutung für die Zusammensetzung der fertigen Ware sowohl mengenmäßig als auch preislich sehr begrenzt, sie beträgt meist weniger als 1 %. Daher sind die Auswirkungen des Zolls auf die Verwender sowie auch auf die Endabnehmer äußerst gering.
(81)
Einige Verwender erklärten, sie würden das in der Gemeinschaft hergestellte Cumarin aufgrund der besseren Qualität auf jeden Fall bevorzugen. Für diese Verwender hätte es ernsthafte Folgen, wenn der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft seine Produktion infolge der Aufhebung der Maßnahmen einstellen würde.
(82)
Bei der Prüfung des Gemeinschaftsinteresses sollte der Notwendigkeit, die handelsverzerrenden Auswirkungen des schädigenden Dumpings zu beseitigen und einen fairen Wettbewerb wiederherzustellen, in besonderer Weise Rechnung getragen werden. Bekanntlich ist der Cumarinweltmarkt auf einige wenige Hersteller konzentriert, von denen die größten in China und in der Gemeinschaft ansässig sind. Vor diesem Hintergrund sollte die Erhaltung mehrerer Lieferquellen (einschließlich des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft) als wichtiger Faktor angesehen werden. Darüber hinaus sei daran erinnert, dass die Antidumpingmaßnahmen nicht dazu dienen, Lieferungen von Quellen außerhalb der Gemeinschaft zu begrenzen, und dass Cumarin mit Ursprung in China weiterhin in ausreichenden Mengen in die Gemeinschaft eingeführt werden kann.
(83)
Die vorstehenden Erwägungen und die geringe Bereitschaft zur Mitarbeit bestätigen, dass die derzeit geltenden Maßnahmen keine wesentlichen nachteiligen Auswirkungen auf die Wirtschaftslage der Einführer und Verwender hatten. Bei der Untersuchung konnte auch nicht festgestellt werden, dass etwaige negative Auswirkungen durch eine Verlängerung der Maßnahmen verstärkt würden.
4. Schlussfolgerungen zum Interesse der Gemeinschaft
(84)
Unter Berücksichtigung aller oben genannten Faktoren wird der Schluss gezogen, dass sich aus dem Gemeinschaftsinteresse keine zwingenden Gründe ergeben, die gegen die Aufrechterhaltung der Maßnahmen sprechen.
H. ANTIDUMPINGMASSNAHMEN
(85)
Alle Parteien wurden über die wesentlichen Tatsachen und Erwägungen unterrichtet, auf deren Grundlage die Aufrechterhaltung der geltenden Maßnahmen empfohlen werden soll. Es wurde ihnen ferner eine Frist zur Stellungnahme eingeräumt.
(86)
Die derzeit gegenüber Einfuhren von Cumarin mit Ursprung in der VR China geltenden Antidumpingmaßnahmen sollten aufrechterhalten werden.
(87)
Wie unter Randnummer 1 dargelegt, wurden die gegenüber den Einfuhren der betroffenen Ware aus der VR China geltenden Antidumpingzölle auf die aus Indien, Thailand, Indonesien und Malaysia versandten Einfuhren von Cumarin, ob als Ursprungserzeugnis Indiens, Thailands, Indonesiens und Malaysias angemeldet oder nicht, ausgeweitet. Der gegenüber den Einfuhren der betroffenen Ware aufrechtzuerhaltende Antidumpingzoll sollte auf die aus Indien, Thailand, Indonesien und Malaysia versandten Einfuhren von Cumarin, ob als Ursprungserzeugnis Indiens, Thailands, Indonesiens und Malaysias angemeldet oder nicht, ausgeweitet bleiben. Der unter Randnummer 2 genannte ausführende Hersteller in Indien, der aufgrund einer von der Kommission angenommenen Verpflichtung von den Maßnahmen befreit war, sollte auch weiterhin von den durch die vorliegende Verordnung eingeführten Maßnahmen zu denselben Bedingungen befreit bleiben -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
(1) Auf die Einfuhren von Cumarin des KN-Codes ex 2932 21 00 (TARIC-Code 2932210019) mit Ursprung in der Volksrepublik China wird ein endgültiger Antidumpingzoll eingeführt.
(2) Der Zollsatz wird auf 3 479 EUR je Tonne festgesetzt.
(3) Der endgültige Antidumpingzoll von 3 479 EUR je Tonne gegenüber den Einfuhren mit Ursprung in China wird auf die aus Indien, Thailand, Indonesien und Malaysia versandten Einfuhren der in Absatz 1 genannten Ware, ob als Ursprungserzeugnis Indiens, Thailands, Indonesiens und Malaysias angemeldet oder nicht (TARIC-Codes 2932210011, 2932210015 und 2932210016), ausgeweitet.
Artikel 2
(1) Die zur Überführung in den zollrechtlich freien Verkehr angemeldeten Einfuhren sind von dem mit Artikel 1 eingeführten Antidumpingzoll befreit, wenn sie von Unternehmen hergestellt wurden, von denen die Kommission Verpflichtungen angenommen hat und die in dem entsprechenden, von Zeit zu Zeit geänderten Beschluss der Kommission namentlich genannt sind, und wenn sie im Einklang mit demselben Beschluss der Kommission eingeführt worden sind.
(2) Die in Absatz 1 genannten Einfuhren sind von dem Antidumpingzoll befreit, wenn
a)
den Zollbehörden der Mitgliedstaaten bei Anmeldung zur Überführung in den zollrechtlich freien Verkehr eine Handelsrechnung vorgelegt wird, die mindestens die im Anhang aufgeführten Angaben enthält, und
b)
die bei den Zollbehörden angemeldeten und gestellten Waren der Beschreibung auf der Handelsrechnung genau entsprechen.
Artikel 3
Sofern nichts anderes bestimmt ist, finden die geltenden Zollvorschriften Anwendung.
Artikel 4
Werden Waren vor ihrer Überführung in den zollrechtlich freien Verkehr beschädigt, so dass der tatsächlich gezahlte oder zu zahlende Preis gemäß Artikel 145 der Verordnung (EWG) Nr. 2454/93 der Kommission (8) bei der Ermittlung des Zollwertes verhältnismäßig aufgeteilt wird, so wird der anhand des genannten Betrags berechnete Antidumpingzoll um einen Prozentsatz herabgesetzt, der der verhältnismäßigen Aufteilung des tatsächlich gezahlten oder zu zahlenden Preises entspricht.
Artikel 5
Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Geschehen zu Luxemburg am 29. April 2008.
REGULAMENTUL (CE) NR. 654/2008 AL CONSILIULUI
din 29 aprilie 2008
de impunere a unei taxe antidumping definitive la importurile de cumarină originară din Republica Populară Chineză, astfel cum a fost extins la importurile de cumarină expediată din India, Thailanda, Indonezia și Malaezia, fie că aceasta este declarată sau nu ca fiind originară din India, Thailanda, Indonezia și Malaezia, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 384/96
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor în condiții de dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1), în special articolul 9, articolul 11 alineatul (2) și articolele 8 și 13,
având în vedere propunerea Comisiei prezentată după consultarea Comitetului consultativ,
întrucât:
A. PROCEDURA
1. Măsurile în vigoare
(1)
Consiliul, prin Regulamentul (CE) nr. 769/2002 (2), a impus o taxă antidumping definitivă de 3 479 EUR pe tonă la importurile de cumarină originară din Republica Populară Chineză, a cărei aplicare a fost extinsă la importurile expediate din India și Thailanda prin Regulamentul (CE) nr. 2272/2004 al Consiliului (3) și la importurile expediate din Indonezia și Malaezia prin Regulamentul (CE) nr. 1650/2006 al Consiliului (4).
(2)
Printr-o decizie (5) din data de 3 ianuarie 2005, Comisia a acceptat un angajament oferit de un producător indian cu privire la ancheta pretinsei circumvenții a măsurilor antidumping prin importul de cumarină expediată din India sau Thailanda.
2. Cererea de reexaminare
(3)
Cererea a fost înaintată la 8 februarie 2007 de Consiliul European al Industriei Chimice (CEFIC) („solicitantul”) în numele unicului producător din Comunitate, care reprezintă ansamblul producției comunitare de cumarină.
(4)
Solicitanții au invocat și au furnizat suficiente elemente de probă prima facie care să ateste că: (a) există probabilitatea continuării sau reapariției practicilor de dumping și de prejudiciere a industriei comunitare, și (b) importurile produsului în cauză din Republica Populară Chineză au continuat să intre pe piața comunitară în cantități semnificative și la prețuri de dumping.
(5)
S-a pretins, de asemenea, că volumele și prețurile produselor importate în cauză au continuat să aibă, printre alte consecințe, un impact negativ asupra nivelului prețurilor practicate de industria comunitară, având drept rezultat importante efecte negative asupra situației financiare a industriei comunitare și asupra ocupării forței de muncă în industria comunitară.
(6)
Mai mult, solicitantul a atras atenția asupra faptului că în timpul perioadei de impunere a măsurilor, exportatorii/producătorii produsului în cauză din Republica Populară Chineză au subminat măsurile existente folosind practici de circumvenție, care au fost contracarate prin extinderea măsurilor prin Regulamentul (CE) nr. 2272/2004 al Consiliului și prin Regulamentul (CE) nr. 1650/2006 al Consiliului.
3. Inițierea
(7)
Constatând, după consultarea comitetului consultativ, că existau suficiente elemente justificative pentru inițierea unei reexaminări a măsurilor în perspectiva expirării acestora, Comisia a deschis o anchetă în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, publicând în acest scop un aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (6).
4. Perioada anchetei
(8)
Ancheta privind probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului și a prejudiciului a cuprins perioada de la 1 aprilie 2006 la 31 martie 2007 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau PAR). Examinarea tendințelor semnificative pentru evaluarea continuării sau reapariției prejudiciului a inclus perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2003 și sfârșitul PAR (denumită în continuare „perioada supusă examinării”).
5. Părțile vizate de anchetă
(9)
Comisia a informat oficial producătorul comunitar reclamant, producătorii exportatori din RPC și reprezentanții acestora, autoritățile chineze, precum și importatorii, utilizatorii și asociațiile cunoscute a fi interesate de deschiderea reexaminării. Comisia a trimis chestionare producătorilor exportatori, unui producător din India [țara analoagă, astfel cum se menționează în considerentul (26)], unicului producător comunitar, importatorilor și utilizatorilor cunoscuți, precum și părților care s-au făcut cunoscute în termenul stabilit în avizul de inițiere a reexaminării.
(10)
Ținând cont de numărul aparent mare de producători exportatori implicați în această anchetă, în avizul de inițiere s-a propus să se recurgă la tehnica de eșantionare, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a decide dacă este cu adevărat necesar să se procedeze prin eșantionare și, după caz, să se selecteze eșantionul, toți producătorii exportatori au fost invitați să se facă cunoscuți și să furnizeze, astfel cum se arată în avizul de inițiere, informații de bază despre activitățile lor legate de cumarină în perioada anchetei. Două societăți din Republica Populară Chineză au răspuns la chestionarul de eșantionare, dar numai una singură dintre ele și-a manifestat dorința de a coopera și a răspuns la chestionarul cu privire la dumping, și anume:
-
Nanjing Jingqiao Perfumery/China Tuhsu Flavours & Fragrances Imp. & Exp. Corp.
(11)
Producătorul comunitar și alți patru importatori/utilizatori au răspuns la chestionare. În ceea ce privește țara analoagă, producătorul indian contactat de serviciile Comisiei a refuzat să coopereze.
6. Verificarea informațiilor primite
(12)
Comisia a căutat și a verificat toate informațiile considerate necesare în vederea determinării probabilității continuării sau reapariției dumpingului și a prejudiciului și în vederea stabilirii interesului Comunității. De asemenea, Comisia a oferit părților direct interesate posibilitatea de a își face cunoscut punctul de vedere în scris și de a cere să fie audiate.
(13)
S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:
Producătorul comunitar:
-
Rhodia Organics, (Lyon) Franța.
Importatori/utilizatori:
-
Henkel KGaA, (Krefeld) Germania.
B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
1. Produsul în cauză
(14)
Produsul în cauză este același cu cel din ancheta inițială, anume cumarina, o pudră cristalină, albicioasă, cu un miros caracteristic de fân proaspăt cosit. Aceasta este folosită în principal ca aromă chimică și ca fixativ în prepararea compușilor parfumați, astfel de compuși fiind folosiți la producerea de detergenți, cosmetice și parfumuri fine.
(15)
Cumarina, care a fost inițial un produs natural obținut din boabe de tonka, este în prezent fabricată sintetic. Aceasta poate fi produsă în urma unui proces de sinteză pe bază de fenol pentru a obține aldehidă salicilică (reacția lui Perkin) sau prin sinteză pe bază de ortocrezol (reacția lui Raschig). Principala caracteristică fizică a cumarinei este puritatea acesteia, indicată prin punctul său de topire. Cumarina de calitate normală comercializată în Comunitatea Europeană are un punct de topire care variază între 68 °C și 70 °C, ceea ce corespunde unui grad de puritate de 99 %.
(16)
Produsul este încadrat la codul NC ex 2932 21 00.
2. Produsul similar
(17)
După cum s-a constatat și în ancheta inițială, s-a conchis că cumarina produsă și vândută de industria comunitară pe piața Comunității prezintă efectiv aceleași caracteristici fizice și are aceleași utilizări ca și cumarina exportată din RPC în Comunitate și este, în consecință, considerată produs similar în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
C. PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU REAPARIȚIEI DUMPINGULUI
1. Aspecte generale
(18)
În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă există sau nu practici de dumping în prezent și, dacă expirarea măsurilor riscă sau nu să atragă după sine continuarea sau reapariția dumpingului.
(19)
În conformitate cu articolul 11 alineatul (9) din regulamentul de bază, a fost utilizată aceeași metodologie ca cea utilizată în cadrul anchetei inițiale. Deoarece o reexaminare efectuată în perspectiva expirării măsurilor nu cuprinde nicio examinare a modificării împrejurărilor, nu s-a reanalizat dacă producătorii sunt îndreptățiți să beneficieze de tratamentul de societate care funcționează în condițiile economiei de piață („MET”).
(20)
Datele statistice au arătat că aproximativ 214 tone au fost importate în UE, provenind din toate sursele, din care aproximativ 137 de tone erau originare din China, reprezentând în jur de 20 % din consumul UE.
2. Eșantionarea (exportatori) și cooperarea
(21)
Se reamintește că, în cursul anchetei precedente, ale cărei rezultate au fost publicate în mai 2002, nu s-a înregistrat nicio cooperare din partea producătorilor exportatori chinezi și niciunuia din aceștia nu i s-a acordat tratamentul de societate care funcționează în condițiile economiei de piață sau tratament individual (MET sau IT).
(22)
S-au trimis formulare de eșantionare către 21 de potențiali producători exportatori din RPC dar numai două societăți au răspuns, din care doar una a cooperat la anchetă completând răspunsul la chestionar; în consecință, eșantionarea nu s-a justificat. Acest unic răspuns a acoperit aproximativ 5 % din importurile chineze în PAR. În materie de capacitate acest cooperator deține în jur de 17 % din totalul capacității chineze.
(23)
Ținând seama de nivelul foarte scăzut al cooperării și de gradul de reprezentativitate limitat al unei societăți pentru piața și producția chineză, s-a stabilit că nu se pot obține informații fiabile direct din partea producătorilor exportatori cu privire la importurile produsului în cauză către Comunitate, pe durata PAR. În aceste condiții, și în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, Comisia a recurs la utilizarea informațiilor disponibile, și anume datele aferente codului NC. Cu toate acestea, informațiile din unicul răspuns la chestionar au fost utilizate pentru a efectua o verificare încrucișată a rezultatelor bazate pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 18.
(24)
S-a stabilit că datele cuprinse în codul NC au fost cele mai fiabile date concrete disponibile pentru majoritatea aspectelor acestei anchete. Datele TARIC și cele colectate în conformitate cu articolul 14 alineatul (6) din regulamentul de bază au confirmat exactitatea cifrelor din codul NC.
(25)
În cazurile în care au fost confirmate, informațiile privind prețurile de export comunicate de producătorii cooperanți și obținute din statisticile privind exporturile din China aflate la dispoziția Comisiei (care au inclus și alte produse pe lângă cel în cauză) au fost folosite în completare.
3. Țara analoagă
(26)
Cumarina este o aromă produsă doar în câteva țări de pe glob și, în consecință, alegerea unei țări analoage a fost extrem de limitată. Potrivit informațiilor disponibile în cadrul anchetei, singurele țări producătoare pe perioada examinării (PAR) au fost Franța, China și India. Statele Unite au fost incluse în ancheta anterioară dar societatea respectivă și-a încetat producția între timp. India a fost propusă în avizul de inițiere dar niciun producător indian nu a acceptat să coopereze.
(27)
În lumina acestor constatări, valoarea normală a trebuit să fie stabilită „pe oricare altă bază rezonabilă”, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază. Datele furnizate de industria comunitară au fost considerate drept rezonabile pentru scopul urmărit.
4. Practici de dumping în perioada anchetei de reexaminare
(28)
Din motivele prezentate la considerentul 23, marjele de dumping au fost calculate cu ajutorul datelor referitoare la codul NC, care au fost supuse unei verificări încrucișate cu informațiile primite de la singurul producător chinez cooperant. Prețurile de export ale importurilor din China au fost ajustate, pentru a se asigura că acestea se situau pe o bază comparabilă cu valoarea normală. Aceste ajustări au permis efectuarea calculelor pe baza condițiilor franco fabrică, iar diferența dintre prețul de export și valoarea normală a fost exprimată sub formă de procentaj din prețul de export CIF. Pe această bază marja de dumping a fost de aproximativ 45 % pe durata PAR.
5. Comparații de prețuri
(29)
În cazul în care măsurile ar fi lăsate să expire, este evident că exportatorii chinezi ar fi foarte interesați să vândă cantități importante pe piața vastă a Uniunii Europene. Această concluzie se bazează pe următoarele informații, obținute pe perioada anchetei:
(i)
prețurile interne chineze corespunzătoare PAR au fost cu aproximativ 25 % mai mici decât cele de pe piața UE;
(ii)
producătorii chinezi vând majoritatea producției lor la export deoarece piața internă nu este suficient de mare pentru a absorbi întreaga lor producție și deoarece prețurile de pe piața internă sunt similare celor realizabile pe piețele unor țări terțe;
(iii)
prețurile de pe piața comunitară au fost mai ridicate decât prețurile de export realizate de producătorii exportatori chinezi pentru țări terțe, ceea ce ar însemna că practicile de dumping sunt prezente și pe piețele țărilor terțe și că ar exista motive suficiente pentru ca producătorii din Republica Populară Chineză să își redirijeze exporturile către CE.
6. Capacități și stocuri neutilizate în RPC
(30)
În ancheta anterioară, încheiată în mai 2002, s-a stabilit că există o disponibilitate enormă de capacitate de producție neutilizată în China (între 50 % și 60 % din capacitatea de producție). Din cauza nivelului scăzut de cooperare al producătorilor exportatori chinezi, foarte puține informații privind capacitățile și stocurile inutilizate curente din RPC au fost puse la dispoziția anchetei.
(31)
În orice caz, potrivit răspunsului acestuia la chestionar, unicul cooperant dispunea de o capacitate neutilizată considerabilă. Acest producător avea un stoc de aproximativ 500 de tone la sfârșitul PAR, ceea ce reprezenta mai mult de 70 % din piața UE în perioada PAR. Dacă ținem cont de faptul că acest producător reprezintă doar 15-20 % din capacitatea de producție chineză, este probabil ca stocuri chiar mai importante să fie disponibile pentru a pătrunde pe piața UE, în cazul în care măsurile ar fi abrogate.
7. Capacitatea de absorbție probabilă a piețelor țărilor terțe sau a pieței interne din RPC
(32)
Ținând cont de comparațiile de prețuri de mai sus și de existența capacităților și stocurilor neutilizate, nu se poate considera că producția chineză va fi absorbită de piețele țărilor terțe și de piața internă chineză. Aceasta datorită faptului că pe piețele țărilor terțe consumul a rămas relativ stabil în ultimii zece ani și se preconizează că va rămâne stabil și în viitor. În baza acestor considerente, există probabilitatea clară ca producătorii chinezi să fie nevoiți să continue exportul către Comunitate. Aceasta se datorează faptului că piața UE este una din cele mai atractive din lume, având în vedere amploarea sa și prețurile relativ mari ce pot fi atinse. În cazul în care măsurile vor fi abrogate, este clar că volume și mai mari de importuri în condiții de dumping vor fi redirijate către piața UE.
8. Practici de circumvenție
(33)
După cum se menționează în considerentul 1, măsurile reexaminate au fost extinse asupra Indiei, Thailandei, Malaeziei și Indoneziei ca urmare a unei anchete cu privire la circumvenție. Aceasta indică interesul sporit al producătorilor chinezi de a pătrunde pe piața comunitară și motivația lor de a reuși, în pofida măsurilor antidumping în vigoare. Prin urmare, existența unor practici de circumvenție vine în sprijinul concluziei potrivit căreia există posibilitatea ca un nivel și mai ridicat de importuri în condiții de dumping să revină pe piața comunitară în cazul abrogării măsurilor.
9. Concluzie privind probabilitatea continuării și/sau reapariției dumpingului
(34)
În baza celor de mai sus, se concluzionează că există probabilitatea continuării dumpingului în cazul abrogării măsurilor.
D. DEFINIȚIA INDUSTRIEI COMUNITARE
(35)
Societatea reprezentată de către reclamant era unicul producător de cumarină din Comunitate în perioada anchetei. În consecință, acest producător comunitar este considerat ca reprezentând industria comunitară în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază.
E. ANALIZA SITUAȚIEI PE PIAȚA COMUNITĂȚII
1. Consumul comunitar (7)
(36)
Produsul supus reexaminării constituie o parte a unui singur cod NC. Pentru a stabili volumul de produse din cadrul acestui cod NC care nu reprezintă produsul vizat, serviciile Comisiei au comparat datele NC cu alte surse statistice disponibile, după cum se menționează în considerentul 23. Această comparație a demonstrat că aproape 100 % din produsele importate sub acest cod reprezentau de fapt produsul în cauză.
(37)
Consumul comunitar a fost stabilit, așadar, prin adiționarea datelor complete aferente codului NC referitoare la importurile în Comunitatea europeană, la volumele de vânzări din industria comunitară pe piața comunitară, conform celor menționate în răspunsul la chestionar.
(38)
În ansamblu, consumul aparent de cumarină a scăzut cu 8 % în timpul perioadei anchetei de reexaminare, cu o scădere până în 2005 și o creștere ulterioară. În prezent nivelele de consum par să se fi stabilizat.
(39)
Consumul comunitar a evoluat după cum urmează:
Tabelul 1
2003
2004
2005
2006
PAR
Consumul comunitar
(indice 2003 = 100)
100
91,4
82,4
90
92,3
2. Importuri care provin din țara în cauză
(a) Volumul și cota de piață
(40)
După cum se explică în considerentul 36, codul NC 2932 21 00 a fost utilizat ca sursă pentru importul produsului în cauză către Comunitate.
(41)
Cu privire la importurile din China, trebuie să se acorde atenție practicilor de circumvenție dovedite, care au dus la extinderea măsurilor la importurile de cumarină din India, Thailanda, Indonezia și Malaezia. Ca o consecință a măsurilor anticircumvenție, importurile originare din RPC, precum și cele originare din RPC dar expediate din alte țări, au scăzut în timpul perioadei supuse examinării. În timp ce importurile originare din China rămân semnificative, această scădere a arătat că măsurile anticircumvenție au fost eficiente.
(42)
După cum se explică în considerentul 38, consumul aparent a scăzut în perioada luată în considerare. Importurile din China s-au diminuat și mai mult, în proporție cu consumul, ducând la o pierdere a cotei de piață în Comunitate, în avantajul industriei comunitare. Volumul de importuri din țări terțe către Comunitate a rămas la același nivel în timpul perioadei supuse examinării.
Tabelul 2
2003
2004
2005
2006
PAR
Volumul importurilor în condiții de dumping
(indice 2003 = 100)
100
99,4
49,7
47
50,1
Volumul importurilor din țări terțe
100
78
74,7
65,5
66,6
Variația cotei de piață a importurilor în condiții de dumping
30 %-40 %
40 %-50 %
20 %-30 %
10 %-20 %
20 %-30 %
(b) Prețuri
(43)
Pe parcursul perioadei reexaminate, prețurile medii CIF pentru cumarina importată din China au fost în mod constant cu mult inferioare celor practicate în industria comunitară.
3. Situația economică din industria comunitară
(a) Producția
(44)
Industria comunitară a trebuit să reducă volumul de producție a produsului în cauză cu 25 % între 2003 și PAR. Aceasta se datorează faptului că, începând cu 2003, volumul vânzărilor din industria comunitară a scăzut, ca o consecință a practicilor de circumvenție. Mai mult, volumul vânzărilor din industria comunitară a scăzut și la exportul către țări terțe, dat fiind că și pe piețele din țările terțe aceasta a fost confruntată cu presiunea exporturilor chinezești la prețuri scăzute.
(b) Capacitatea și utilizarea capacității
(45)
După cum s-a explicat în considerentele 36-39, vânzările produsului în cauză de către industria comunitară pe piața comunității au fost relativ stabile de-a lungul perioadei supuse reexaminării. Cu toate acestea, în aceeași perioadă, volumul exporturilor industriei comunitare către țările terțe a scăzut considerabil. În aceste condiții, pentru a optimiza nivelul de utilizare a capacității, industria comunitară a trebuit să-și reducă capacitatea de producție. Cu toate acestea, utilizarea capacității a rămas la un nivel relativ scăzut.
Tabelul 3
2003
2004
2005
2006
PAR
Producția
100
63,4
66,3
70,3
75,4
Capacitatea de producție
100
63,5
63,5
63,5
63,5
Rata de utilizare a capacității
100
99,8
104,4
110,8
118,8
(c) Vânzările în Comunitate
(46)
Volumul vânzărilor industriei comunitare pe piața Comunității a crescut cu 36 % în perioada reexaminată. Această evoluție a fost posibilă datorită extinderii pentru o nouă perioadă de 5 ani a măsurilor și datorită eliminării efective a practicilor de circumvenție. În consecință și potrivit celor explicate în considerentul 41, volumul importurilor din China a scăzut în aceeași perioadă de timp. Importurile din India, unica altă țară terță cunoscută ca producătoare de cumarină, s-au limitat la cele prevăzute de angajamente.
(d) Stocuri
(47)
Nivelul stocurilor industriei comunitare a scăzut în timpul perioadei supuse examinării.
(e) Cote de piață
(48)
Industria comunitară a câștigat cote de piață în timpul perioadei supuse reexaminării. După cum s-a explicat în considerentele 41 și 42, eficacitatea măsurilor în vigoare a permis industriei comunitare să redobândească cote de piață. Creșterea cu 22 de puncte procentuale a cotelor de piață, în timpul perioadei supuse examinării, este legată în mod clar de eliminarea practicilor de circumvenție.
(f) Prețuri
(49)
Prețurile de vânzare medii nete pentru cumarină pe piața CE au scăzut cu 10 % în 2004 în comparație cu prețurile anului 2003. După 2004, prețurile s-au redresat treptat, dar nu au atins niciodată nivelul celor din 2003 în PAR. O redresare completă a prețurilor nu a fost atinsă până acum, așa cum ar fi fost de așteptat.
(50)
Situația prețurilor reflectă presiunea importantă exercitată de importurile din China. Pe parcursul perioadei examinate, prețurile medii CIF pentru importurile din China au fost în mod constant cu mult inferioare celor practicate în industria comunitară. În condițiile în care măsurile sunt în vigoare, în timpul PAR, cumarina originară din China a fost vândută la prețuri similare cu cele ale industriei comunitare. Până aici prețurile exporturilor din China au acționat ca un plafon, forțând industria comunitară să-și alinieze prețurile în mod corespunzător. Drept consecință, industria comunitară este grav afectată și arată un nivel scăzut de rentabilitate.
(51)
În scopul de a determina continuarea subcotării prețului pentru cumarina originară din China, prețurile franco fabrică practicate de industria comunitară în tranzacțiile cu clienți independenți au fost comparate cu prețurile CIF pentru importul la frontiera comunitară utilizând datele aferente codului NC, după cum s-a explicat la considerentul 23. Comparația a arătat că, în timp ce prețurile se apropiau de prețul neprejudiciat stabilit pentru industria comunitară, importurile nu au subcotat prețurile practicate de industria comunitară.
Tabelul 4
2003
2004
2005
2006
PAR
Stocurile
100
50,3
31
20,9
3,7
Cota de piață a industriei comunitare
100
98
136,5
149,3
148
Prețurile
100
90,4
93,7
96,6
97,3
(g) Rentabilitatea
(52)
Rentabilitatea vânzărilor produsului în cauză către clienți independenți din Comunitate pare a fi ușor pozitivă în cursul PAR. Aceasta a rămas negativă începând cu 2004, cu o lejeră ameliorare începând cu 2006. Acest nivel scăzut de rentabilitate se datorează în parte prețurilor de vânzare reduse, după cum se menționează în considerentele 49 și 50, combinate cu o creștere a costurilor, în special în ceea ce privește prețul materiilor prime. Îmbunătățirea productivității ar putea compensa doar parțial impactul negativ al acestor elemente asupra rentabilității. În general rentabilitatea a fost cu mult inferioară rentabilității normale pentru întreaga perioadă luată în considerare.
(h) Fluxul de lichidități și capacitatea de a mobiliza capital
(53)
Evoluția fluxului de lichidități generat de industria comunitară în legătură cu vânzările produsului în cauză pe piața UE reflectă evoluția rentabilității. Se cuvine să notăm că, deși fluxul de lichidități a fost scăzut, valorile acestuia au rămas pozitive pe parcursul perioadei supuse reexaminării.
(54)
Ancheta a stabilit că industria comunitară nu întâmpină nicio dificultate în mobilizarea de capital și că cheltuielile de capital au fost foarte limitate în perioada supusă reexaminării. Cu toate acestea, capacitatea de a mobiliza capital nu poate fi considerată drept un indicator semnificativ pentru această anchetă, deoarece industria comunitară constituie un grup vast, în care producția de cumarină reprezintă doar o mică parte din producția sa totală. Capacitatea de a mobiliza capital este strâns legată de performanța globală a grupului, mai degrabă decât de performanța individuală a produsului în cauză.
(i) Ocuparea forței de muncă, productivitatea și salariile
(55)
Ocuparea forței de muncă de către industria comunitară a scăzut în perioada supusă reexaminării, mai ales începând cu anul 2004. Această scădere este legată de reorganizarea procesului de producție a cumarinei întreprinsă de industria comunitară. Productivitatea industriei comunitare măsurată în termeni de volum de producție pe persoană angajată a crescut semnificativ în perioada supusă anchetei.
(56)
Costul salariilor în ansamblu a scăzut, ca o consecință directă a reorganizării descrise în considerentul 55. Salariul mediu pe angajat a rămas la același nivel în timpul perioadei examinate.
Tabelul 5
2003
2004
2005
2006
PAR
Angajați
100
86
61
57
57
Salarii
100
89,6
65,5
63,4
63,4
Productivitate
100
76,4
111,8
129,4
135,3
(j) Investiții și randamentul investițiilor
(57)
În timpul perioadei supuse reexaminării, investițiile au atins nivelul lor maxim în 2004, iar de atunci acestea au început să scadă. În condițiile actuale ale pieței, industria comunitară este mai preocupată de menținerea echipamentelor de producție existente decât de extinderea capacității de producție.
(58)
Din această perspectivă, randamentul investițiilor, exprimat sub forma relației dintre profitul net al industriei comunitare și valoarea contabilă a activelor fixe, reflectă tendința rentabilității, după cum se explică în considerentul 52.
(k) Creșterea
(59)
După cum se menționează cu începere de la considerentul 36, volumul de vânzări al industriei comunitare pe piața UE a crescut considerabil, permițând industriei comunitare să recupereze o cotă de piață semnificativă.
(l) Amploarea marjei de dumping
(60)
Analiza privind amploarea dumpingului trebuie să ia în considerare faptul că există măsuri în vigoare pentru eliminarea dumpingului prejudiciabil. Totuși, dat fiind volumul de importuri în perioada anchetei de reexaminare, combinat cu un nivel semnificativ de dumping constatat (a se vedea considerentul 28), impactul acestuia asupra situației industriei comunitare nu poate fi considerat drept neglijabil.
(m) Redresarea de pe urma efectelor dumpingului anterior
(61)
Ar trebui să se țină seama, de asemenea, de faptul că industria comunitară nu ar fi putut să se redreseze de pe urma dumpingului anterior după impunerea măsurilor antidumping în 2002, din cauza practicilor de circumvenție împotriva cărora s-au luat măsuri doar în 2004 și 2006. Înainte de impunerea de către Consiliu a măsurilor anticircumvenție destinate Indiei, Thailandei, Indoneziei și Malaeziei, și de acceptarea angajamentului de către Comisie în 2005, nivelul importurilor din cele patru țări de mai sus era considerabil și a împiedicat redresarea industriei comunitare de pe urma efectelor dumpingului.
4. Concluzie privind situația pieței comunitare
(62)
Impunerea măsurilor antidumping asupra importurilor de cumarină originară din RPC și extinderea măsurilor la țările unde s-au constatat circumvenții a avut un impact pozitiv asupra industriei comunitare, permițându-i acesteia să se redreseze parțial dintr-o situație economică dificilă. Eforturile continue depuse de industria comunitară în materie de reducere a costurilor și de creștere a productivității pe angajat au reușit doar să contrabalanseze creșterea prețurilor materiilor prime și scăderea prețurilor de vânzare pe piața comunitară.
(63)
Practicile de circumvenție ale producătorilor chinezi, descrise în considerentul 33, întăresc concluzia că producătorii exportatori chinezi sunt deosebit de interesați de pătrunderea pe piața comunitară.
(64)
Având în vedere analiza de mai sus, situația industriei comunitare continuă să fie precară, deși măsurile au fost utile pentru limitarea efectelor prejudiciabile ale dumpingului. Cu toate acestea, este foarte posibil ca orice creștere a importurilor în condiții de dumping să agraveze situația și să anihileze toate eforturile depuse de către industria comunitară, care, după toate probabilitățile, ar fi nevoită să își înceteze producția de cumarină.
F. PROBABILITATEA REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI
1. Probabilitatea reapariției prejudiciului
(65)
În ceea ce privește efectul probabil al expirării măsurilor în vigoare asupra industriei comunitare, următorii factori au fost examinați, ținând seama de elementele rezumate la considerentele 28-34.
(66)
Ca o consecință a măsurilor în vigoare, industria comunitară și-a sporit volumul vânzărilor pe piața comunitară. Din statistici reiese clar că cota de piață a industriei comunitare a crescut în mod considerabil, pe o piață unde consumul a scăzut cu 8 % în perioada supusă examinării. Cu toate acestea, industria comunitară a continuat să sufere din cauza scăderii prețurilor.
(67)
După cum s-a menționat mai sus în considerentul 38, în timp ce consumul a scăzut cu 8 %, previziunile consumului mondial de cumarină, deși afectate în oarecare măsură de tendințele la modă, nu indică schimbări majore. În lipsa unor măsuri, există semne clare că volumuri semnificative de importuri din China vor continua să se efectueze în condiții de dumping. Mai mult, marea capacitate de producție excedentară din China indică probabilitatea semnificativă ca volumurile importurilor către Comunitate să crească, dacă măsurile sunt abrogate.
(68)
Extinderea măsurilor ca o consecință a procedurilor anticircumvenție a fost deosebit de eficientă pentru stoparea practicilor de circumvenție cu privire la produsul în cauză, originar din RPC dar expediat din India, Thailanda, Indonezia și Malaezia. Este probabil că producătorii exportatori chinezi să continue să aplice o politică de prețuri agresivă în cadrul Comunității, cu scopul de a compensa pierderile de cotă de piață suferite odată cu încetarea circumvenției.
(69)
După cum s-a concluzionat mai sus în considerentul 29, ancheta a stabilit că abrogarea măsurilor ar constitui un stimulent clar pentru exportatorii chinezi de a dirija un volum masiv de exporturi către Comunitate. Acest fapt ar permite exportatorilor chinezi să își folosească o parte din capacitatea de producție excedentară.
(70)
Probabilitatea acestei evoluții este întărită și de faptul că prețurile în Comunitate sunt mai mari decât prețurile exporturilor chinezești către alte țări terțe. Acest lucru ar încuraja cu siguranță creșterea activității producătorilor chinezi pe piața comunitară.
(71)
Creșterea importurilor la prețuri scăzute, care ar fi consecința probabilă a abrogării măsurilor, ar avea, după toate probabilitățile, și efecte negative semnificative asupra industriei comunitare. În astfel de circumstanțe, industria comunitară ar trebui fie să urmărească scăderea prețurilor pentru a menține cota de piață, fie să mențină prețurile de vânzare la nivelul actual și, în schimb, să piardă clienți și eventual vânzări. În primul caz, industria comunitară ar trebui să funcționeze în pierdere, iar în al doilea caz, pierderea de vânzări în sine ar duce în final la costuri mărite urmate de pierderi.
(72)
În consecință, ancheta a revelat că, dacă importurile ar crește așa cum se estimează că s-ar întâmpla în cazul abrogării măsurilor, este foarte probabil ca prejudiciul să reapară, în detrimentul unei industrii comunitare aflate deja într-o situație dificilă. Pe scurt, nu ar mai fi viabil pentru industria comunitară să continue producția de cumarină.
G. INTERESUL COMUNITĂȚII
1. Introducere
(73)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă prelungirea măsurilor antidumping în vigoare este contrară sau nu interesului Comunității în ansamblul său. Determinarea interesului Comunității se bazează pe o evaluare a tuturor intereselor implicate, adică a celor ale industriei comunitare, ale importatorilor/comercianților și ale utilizatorilor de cumarină. Pentru evaluarea impactului probabil al menținerii sau abrogării măsurilor, Comisia a invitat toate părțile interesate menționate mai sus să-i furnizeze informații.
(74)
Pe această bază, s-a examinat dacă, în pofida concluziilor privind probabilitatea de continuare a dumpingului și de reapariție a prejudiciului, există motive imperioase pentru a concluziona că menținerea în vigoare a măsurilor în acest caz particular nu este în interesul Comunității.
2. Interesul industriei comunitare
(75)
În mod clar, ar fi în interesul unicului producător comunitar să poată continua producția de cumarină.
(76)
Se estimează, de asemenea, că, în cazul abrogării măsurilor antidumping, este probabil ca dumpingul să continue și să se amplifice, ducând la o deteriorare continuă a industriei comunitare, și în final, după toate probabilitățile, la dispariția acesteia.
(77)
În general, se poate trage concluzia că menținerea măsurilor ar fi în interesul industriei comunitare.
3. Interesele importatorilor și ale utilizatorilor
(78)
Au fost contactați 13 importatori și 10 utilizatori industriali cărora le-au fost adresate chestionare. Serviciile Comisiei au primit patru răspunsuri din partea societăților care au acceptat să coopereze.
(79)
Din cele patru răspunsuri, un importator și-a exprimat opoziția față de măsuri, dat fiind faptul că era în primul rând interesat de preț, atunci când căuta furnizori pentru produsul în cauză. Această societate a făcut, totuși, și afirmația că impactul costului cumarinei asupra costului total de producție este foarte limitat.
(80)
Deși produsul în cauză este utilizat și în alte industrii, în care, în destul de multe cazuri nu poate fi înlocuit, importanța sa în compoziția produsului finit este foarte limitată în termeni de cantitate și preț, reprezentând, în majoritatea cazurilor, mai puțin de 1 %. Impactul taxei asupra utilizatorului, precum și asupra consumatorului final este, așadar, foarte limitat.
(81)
Anumiți utilizatori au afirmat că preferă cu predilecție cumarina originară din Comunitate, datorită avantajelor sale calitative. Acești utilizatori ar fi puternic afectați dacă industria comunitară și-ar înceta producția, ca o consecință a abrogării măsurilor.
(82)
În cadrul examinării interesului comunitar, trebuie luată în considerare, în special, necesitatea eliminării efectelor de denaturare a relațiilor comerciale produse de un dumping prejudiciabil și a reinstaurării unei concurențe reale. În acest scop, ar trebui subliniat că piața mondială a cumarinei este foarte concentrată, cuprinzând doar câțiva producători, din care cei mai importanți se găsesc în China și în Comunitate. Din această perspectivă, salvgardarea mai multor surse de aprovizionare (inclusiv industria comunitară) trebuie considerată ca fiind importantă. Mai mult, trebuie reamintit că scopul măsurilor antidumping nu este de a restricționa aprovizionarea de la sursele exterioare Comunității, și că cumarina originară din China poate fi importată în continuare în Comunitate în cantități suficiente.
(83)
Considerațiile de mai sus, privite din perspectiva nivelului scăzut de cooperare, confirmă faptul că importatorii și consumatorii nu au avut de suportat niciun efect negativ important asupra situației lor economice, ca urmare a măsurilor în vigoare. Mai mult, ancheta nu a dovedit că astfel de efecte negative ar fi agravate dacă măsurile ar fi prelungite.
4. Concluzie privind interesul Comunității
(84)
Luând în considerare toți factorii de mai sus, se concluzionează că nu există motive serioase potrivit cărora menținerea măsurilor ar fi împotriva interesului Comunității.
H. MĂSURI ANTIDUMPING
(85)
Toate părțile au fost informate cu privire la datele și considerentele esențiale în baza cărora se intenționează recomandarea menținerii măsurilor existente. Părților li s-a acordat, de asemenea, un termen pentru a-și prezenta observațiile în urma prezentei comunicări.
(86)
Din cele de mai sus rezultă că este necesar să rămână în vigoare măsurile antidumping actuale pentru importurile de cumarină originară din Republica Populară Chineză.
(87)
După cum s-a subliniat în considerentul 1, aplicarea taxelor antidumping în vigoare la importurile din RPC ale produsului în cauză a fost extinsă pentru a acoperi, în plus, importurile de cumarină expediate din India, Thailanda, Indonezia și Malaezia, fie că sunt sau nu declarate ca fiind originare din India, Thailanda, Indonezia și Malaezia. Aplicarea taxelor antidumping menținute asupra produsului în cauză ar trebui extinsă la importurile de cumarină expediate din India, Thailanda, Indonezia și Malaezia, fie că sunt sau nu declarate ca fiind originare din India, Thailanda, Indonezia și Malaezia. Producătorul exportator indian menționat în considerentul 2, care a fost scutit de aceste măsuri pe baza angajamentului acceptat de către Comisie, ar trebui în continuare scutit și de la aplicarea acestor măsuri, astfel cum prevede prezentul regulament, în aceleași condiții,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie o taxă antidumping definitivă la importurile de cumarină încadrată la codul ex 2932 21 00 (cod TARIC 2932210019) originară din Republica Populară Chineză.
(2) Nivelul taxei este fixat la 3 479 EUR pe tonă.
(3) Taxa antidumping definitivă de 3 479 EUR pe tonă, aplicabilă la importurile originare din China, se extinde la importurile aceluiași produs menționat la alineatul (1) expediat din India, Thailanda, Indonezia și Malaezia, fie că este declarat sau nu ca fiind originar din India, Thailanda, Indonezia și Malaezia (codurile TARIC 2932210011, 2932210015 și 2932210016).
Articolul 2
(1) Mărfurile importate declarate pentru punerea în liberă circulație sunt scutite de taxa antidumping instituită prin articolul 1, cu condiția ca acestea să fie produse de societăți ale căror angajamente au fost acceptate de către Comisie și ale căror denumiri figurează în decizia relevantă a Comisiei, astfel cum este modificată aceasta, și cu condiția ca mărfurile să fi fost importate în conformitate cu decizia respectivă.
(2) Importurile menționate la alineatul (1) sunt scutite de taxa antidumping cu condiția ca:
(a)
o factură comercială care conține, cel puțin, elementele care figurează în anexă să fie prezentată autorităților vamale ale statelor membre cu ocazia prezentării declarației de punere în liberă circulație; și
(b)
mărfurile declarate și prezentate la vamă să corespundă exact descrierii din factura comercială.
Articolul 3
Sub rezerva unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 4
În caz de deteriorare a mărfurilor înainte de punerea în liberă circulație și, în consecință, atunci când prețul plătit efectiv sau care urmează să fie plătit se calculează proporțional în vederea stabilirii valorii în vamă, în conformitate cu articolul 145 din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei (8), valoarea taxei antidumping, calculată pe baza valorii menționate mai sus, se reduce printr-un procent care corespunde calculului proporțional al prețului plătit efectiv sau care urmează să fie plătit.
Articolul 5
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și este direct aplicabil în toate statele membre.
Adoptat la Luxemburg, 29 aprilie 2008.